— 74 —

Nařízení a pořádek tento platil ne-porušeně i v století následujícím. Mezi tím vloudily se do liturgického zpěvu mnohé nedostatky a přehmaty, jež od-straniti mělo: »Subsidium chorale sacri cantus ecclesiastici«, vytištěné na rozkaz biskupa Karla Filipa z Greiffenklan r. 1749. Byl to výbor z různých officielnícll knih chorálních, a účelem spisu bylo: uvésti bohumilý zpěv církevní v jeho dřevní důstojnost, v jeho prvotní podobu a prospěšnost. "Latím však tato nařízení platila jen dobu velmi kratičkou; cizí živly stávaly se již od delší doby v hudbě liturgické činitelem platícím; smělejší a silnější stále postup duchovního zpěvu lidového, propagace stylu operního a koncertního, horlivá podpora, jaké se těšily sesvětštělé nástroje v hudbě církevní, připravili velkolepým polyfonním skladbám velikých mistrů ba i chorálu samému -- pi•edčasný hrob.
Teprve době nejnovější zůstaveno, aby velebnost a vznešenost církevního chorálu opět poznala, zároveň pak aby probudila a vytříbila vědomí církevních pravidel (Canones) týkajících se zpěvu přísně liturgického.
Tu opět pochopen hluboký smysl tridentských nařízení o hudbě církevní, zvláště Sess. XXII.: »Daleko od chrámu Páně vzdalovati mají (představení církevní) každou lehkovážnou a nekalou hudbu varhan anebo zpěvu, aby v domě Božím skutečně dům modlitby byl spatřováu a aby domem Božím v pravdě mohl býti nazýván.« Tu vzpomnělo se opět na to, že chorál anebo jeho náhrada, harmonický zpěv v duchu církev-ním, náleží k obřadům od církve sv. předepsaným, o nichž koncil Tridentský (Sess. VII. De sacramentis iu genere, can. 13.) dí: »Tvrdil-li by kdo, že ob-řady v církvi katolické přicházející a od ní schválené, jichž církev sv. užívá při slavnostním přisluhování svatými svátostmi, že tedy tyto obřady beze vší závaznosti, ba beze všeho hi-ícllu mohou býti od služebníků chrámu Yáně libovolně vypouštěny anebo od kteréhokoli představeného kostela jinými novými zaměněny, budiž z církve vy-loučen. *)
Zcela zvláštní zájem pro zpěv liturgický probuzen před několika a dvaceti lety založením »Obecného německého

') Srovn. mimo to Sess. XXIV. de Kef., cap. Iz.

spolku Cecilianského«. Založení jeho do-sáhlo ochotného potvrzení nej vyšší auktority církevní, která i stanovy jeho potvrdila ve zvláštním apoštolském breve ze dne 16. prosince 187o. llle statut těchto vytkl si spolek »Cecilie« za hlavní úlohu: zai-íditi zpěv cír]cevuí opět dle mffitka v pravdě círlevního.
Za tím účelem vyžadují stanovy spolku následující čtverou horlivou činnost :
1.	Gregorianský zpěv čili chorál budiž všude pěstován a figurovaný polyfonní zpěv budiž rozšíi•eu potud, pokud církevním zákonům odpovídá, at již se sem odnášejí skladby doby starší nebo novější;
posvátné zpěvy, jež lid pH jistých pobožnostech zpívává, budou potud trpěny, pokud tomu předpisy kanonické dovolují;
pi-edpisů církevních týkajících se hry na varhany a ostatní pi-ipuštěné nástroje budiž pilně dbáno;
nemohou-li v některých kostelích, zvláště v menších venkovslcýcll, ustanovení tato ihned býti provedena, obra-t12 se všemožná péče aspoň k tomu účelu, aby hudba liturgická pi-ivedena byla na stupeň vyšší.
I v naší diecési zřízen v letech sedm-desátých diecesální spolek »Cecilie«. A ten zvláště v posledních letech učinil utěšené pokroky, vzkřísiv v nemálo farnostech našeho biskupství hudbu liturgickou, jakož i německou píseň církevní k novému svěžímu rozvoji. Rádi uznáváme jeho veliké zásluhy v tomto důležitém oboru a s radostí chápeme se té příležitosti, abychom spolku tomuto za jeho duchapiné a vřelé vystupování, za blahodárnou podporu jak zpěvu liturgického tak i německé písně církevní upřímný tuto vzdali dík. Jeho přičiněním se stalo, že poznání vysoké ceny chorálu a církevního zpěvu figurálního vniklo i do nejširších kruhů, jehož při-činěním se stalo, že ona dlouholetá ne-vědomost, jež široké vrstvy lidu svírala, neznalost to jak techniky tak i rozumného užívání hudby liturgické, ztenčena jest měrou nemalou.
I nepochybujeme pranic, že při všestranné dobré vůli duchovních pastýřů, ředitelů kůrů a ostatních povolaných kruhů podaří se otevírati zpěvu liturgickému dráhu stále širší a získati mu přátele a pěstitele četnější.