bude, abycliom i český zpěv k o-s t e l n í namnoze pokleslý povznesli ku žádoucí výši, a zvláště o to cliceme se pi-ičiniti, by staročeské roráty obnoveny byly v piivodní kráse a opět tak pěkně zpívány byly, jako kdysi od umělecky vyškolených našich předků literátů Hradeckých.
Aby pak se nám nemohlo vytýkati zpátečnictví , nechceme nevšímavými zůstati ani ku pokrokům hudby moderní, pokud se to se zásadami a zákony církve srovnává.
Nebudeme pěstovati hudbu lehkovážnou, světský smysl a vkus divadelní prozrazující, a to proto, poněvadž se to s duchem hudby chrámové nikterak ne-snáší.
Zláme-Ii však se ctí úlohu svou řešiti, třeba nám školy Cyrillské četně navštěvované, jakož i pro s b o r kostelní a odbor literátský ku pěstování písně obecné hojně sil pro věc nadšených, konečně t~eba jest nám i podpory hmotné, aby opatřeny mohly býti poti•ebné hudebniny i vydání spol-ková aby mohla býti hražena.
Na Vás, velectění, kteří jste přítomností svou zájem pro věc Cyrillskou ukázali, jest, by každý z Vás stal se apoštolem myšlénky Cyrillsk é, a proto snažně žádám Vás, by každý v kruhu svém k tomu působil, aby vzkvésti mohla Jednota naše a aby se ctí mohla uvázati se v dědictví slavnýcli předků svých literátů. Všemocný Bůh necht žehná Jednotě, kteráž slávu jeho ušlechtilým zpěvem bohoslužebným

rozmáhati za čestný úkol sobě byla zvolila.«
Na to přečteny důležitější § stanov a pak provedena volba představenstva. Zvoleni: za pi-edsedu: dr. Josef í\Irštík, profesor bohosloví, za místopi-edsedu : Jaroslav Cervený, c. a k. dvorní továrnílc a dodavatel hudebních nástrojů, za jednatele: Vladislav Sekera, katecheta v Rudolfinu, za pokladnílca: B. E. Tolman, knihkupec, za ředitele hudby: Jan N. Wiinsch, ředitel kůru pi-i katliedrále, za další členy výboru: Bedřicli Konvalinka, c. k. profesor reálních škol a Bohumil Ryba, učitel při měštanské škole dívčí, za náhradníky: Jos. Oswald, c. k. profesor gymnasijní a Ludvík Knepr ml., obchodník, za revisory účtů: Jan Santrůček, pokladník a Fr. Reyl, i•editel bisk. studentského semináře. Všickni by-tem v Hradci Králové. Když byly ze stanov přečteny povinnosti členův, byla schůze ukončena.
Činnost reformní počala tu soustavné již od i. neděle adventní.
Značně pi-ispěl ku zdaru Jednoty nejd. pan biskup zakoupením značného počtu chorálních knih.
V seminái-i reforma taktéž pilně se pěstuje.
Podotýkám, že se mi dostalo schválení nejd, p. protektora dne y, března slovy: »Zádoucí potvrzení se s díkem za podniknuté již práce a s požehnáním pro budoucnost uděluje.«
Dr. Josef Mrštík,
předseda diecésní jednoty Cyrillské.

Dodatky o Palestrinovi.

Dr. Frant. X. Haberl, jenž dlouhá léta v arcliivech sbíral a kriticky pro-bádal životopisná data i nesmrtelná díla Palestrinova, uvei-ejnil v dráždanských novinách »D e u t s c h e W a c h t« a odtud ve svém časopise » `Iusica sacra« (1., IIL, 1894.) tyto zprávy o životě Palestrinově :
Ač určitějších listin se nedostává, nutí nás přece zjištěné zprávy míti za to, že náš Giovanni narodil se 1. P. 126. Jeho otec slul Sante Pierluigi a byl majitelem domu a statku v Palestrině. Provdán bylr.a Marii Gismondi. Ve svém

rodišti nabyl Giovanni pečlivějšího vzdělání, ježto Palestrina byla sídlem kardinála-biskupa a tamější katedrála měla tedy denně zpívanou bohoslužbu. Sem docházívali z Říma také častěji vzácní hosté k slavnostem. Tím zajisté budilo se vzácné nadání mladého Jeníka. Učitelem Palestrinovým v kontrapunktu by1 jistě nizozemský mistr, jak prozrazuje sloh prvých skladeb Palestrinových. Baini domníval se (ve svém dvousvazkovém spise o Palestriuovi z r. 1828.), že byl tímto mistrem jeho Francouz Claude Goudimel. Však tento mistr byl