kn tolick ou	p o s v tnou CYR=SU.
v	Majitel, vydavatel a redaktor:
1893, ROČllík XX.	F. J. LEHNER.	Číslo 10,
Sedmé exercicie Cyrillské.
Napsal F. J. Lehner.

Odpoledne pi odnášel profesor J o s e f F o e r s t e r »O modulaci se zvláštním zi•etelem ku starým toninám« způsobem velepoučným a názorným. Pi•íklady na tabuli pracované uhrál hned na var-hany i•editel Jan ,Zelinka. Posluchačům důkladné poučení se zamlouvalo tou měrou, že pana profesora vroucně žádali, aby ku trvalému poučení pi•ednášku v »Cyrillu« opakoval a jim na památku věnoval. Redaktor ji s radostí uveřejní, jestliže pan profesor prosbu účastníků neoslyší.
O S. hodině následovalo cvičení chorá 1 n í. Ve všech di-ívějších exerciciích míval cvičení toto redaktor. Jelikož však vysokou školu chorálu nyní a to po celou radu let v Lmauzích máme, poprosil zpravodaj velmi kompetentního učitele, P. Albana, aby Cyrillisty zasvětil v krásy pi•ednesu, který v Lmauzích každého z navštěvovatelů tak mocně jímá. Přednes chorálu totiž, jak u kongregace benediktinů beuronských se ustálil mnoholetým pěstováním, zakládajícím se na důkladném bádání odborném, jaké jen v rádu jejich možné jest, ]ode chorál výhradně a s láskou jinde nevídanou se pěstuje, podstatně se rozeznává od deklamace a způsobu přednášky, jaká takměi- obecně ve všech jiných kostelícli zdomácněla. Jestliže totiž valná část sborů Cyrillských u nás i jinde pi-i pi•ednášení chorálu vyjadi•uje noty dlouhé, lcráticé a pololcrátké, jak v li

turgických knihách Pustetem vydaných vyznačeny jsou, sestejňují benediktíni veškeré noty bez rozdílu, oživujíce chorál více ducliem ze smyslu slov a souvislosti melodie vyplývajícím. Benediktin nezpívá totiž chorál, nýbrž chorálem se modlí. Přednes sestejiiovanélio chorálu vyniká větším klidem, vroucností a monumentálností, která posvátné bohoslužbě tak dobi•e svědčí. Talcé pi•ízvučné slabiky slov se nevyrážejí talc, jako dosti zhusta se slýchá na některých kruchtách. Redaktor již za minulých šestých exercicií konal cvičení chorální v ducliu tomto. Většině však účastníků tehdejšícli byla věc pi!liš nová. Proto letos pokračovalo se tímže směrem, aby pravá krása chorálu hlouběji do srdce vnikala. Doufám ostatně, že o tomto důležitém předmětu v »Cyrillu« bude ještě často a důkladně mluveno.
Ve čtvrtek dne 3. srpna shromáždili se o g. hodině účastníci exercicií ve farním chrámu Páně sv. Havla, kam pi•ed nedávnem zasloužilý veterán Cyrillský, ředitel j a n A u g u s t 5 t a r ý, od sv. lluclia se byl přesídlil. Při zpívané mši svaté přednesl s četným sborem svým souměrně obsazeným Mittererovu 5hlasou skladbu mešní »de Apostolis« a vlastní »Pange lingua« s takovou dokonalostí, že to bylo nejskvělejším hudeb-ním výkonem polyfonickým veškeré slavnosti. Veškei•í účastníci jsou mu za to Ic dílcům zavázáni. Chrám sv.-Havelský