-- 3 1 —

Frant. Vodák, Alois Pospíšil, Antonie Růžička a Vincenc Šmíd. 7,a náhradníky: Theodor Korčák, Josef Dostál, Frant. Langr. Hymnami papežskou a císařskou byla pak valná hromada zakončena. —Jednota naše začíná nyní nové desítiletí. K léto její nové činnosti hodí se jí za přání nebo lépe za heslo zajisté nejkrásněji slova Žalmisty Páně : »'Zpívejte Hospodinu piseit novou, chvála jeho ve sboru svatých«, o nichž se dp. piedseda na konci schůze rozhovoiil. Přiučujme se pilně ušlechtilým písním novým, a zpívejme je ke cti a chvále Boží; pak bude i dále Pán Bůh žehnati Jednotě naši, jako jí žehnal již po ro let.
Josef Kučera,	Emanuel Štikar, koop.,
předseda.	t. č. jednatel.
VTaIIOviCe. Výroční zpráva dosud nedošla.
Klobouky. Výroční zpráva dosud nedošla.
ZbejšOv. Jednota Cyrillská od r. 1887 ochabla ve své činnosti, coi viděti z toho, že od roku toho žádných výročních zpráv o sobě nepodávala. Kdyi r. 1889 nový farář přišel, byla jednota na tom stupni, že se všeobecně mluvilo o jejím blízkém zániku. Vinu toho nesou poměry místní, mimo jiné zvláště ta okolnosť, ie členové jednoty jsou horníci a rolnici, a jest velmi nesnadno nalézti dobu,

ve které by aspoii značnější čásť členů mohla býti přítomna cvičení ve zpěvu. Pro sbormistra jest to úloha pienesnadná, přicházejí-li ke cvičení zpěváci pokaždé jiní, a místo aby dále pokročil, nemůže se hnouti z místa. Než ples ty obtiže nedalo se piece Jednotě zaniknouti akdyž nelze jinak, někdy i uměle při životě se udriuje. O církevních slavnostech, o slavných průvodech a j. vždy přece i na veiejnost vystoupí. — Roku 1890 dostal se doLbejšova nový nadučitel, p. V. Nahodil, který jest nyní sbormistrem jednoty. Nacvičil téměi' již všechny písně z Cyrillského kancionálku, některé Halíkovy skladby, od R. Nejedlého, od F. Sch pfa >,Missa sancta,<, od J. E. Dyeke ,Pange lingua«, některé pohřební písně a sbory od Piherta a j. v. Znamenati také, že již pominul pii zpěvu pronikavý ten sykot a křik, který diíve od našich zpěváků až nápadným každému býval a sluchu nemile se dotýkal. Cyrillistům vadil doposud při zpěvu také nedostatek místa v malém kostelíčku a nepořádky s tlačenicemi často spojené; letos však za-počne se se stavbou nového chrámu Páně. Kéž by potom nová, prostranná a velebná svatyné vzpružila Jednotu Cyrillskou k čilejšímu životu a činnosti plodnější: Vším právem to doufáme a na to se těšíme.	Jul. Koubek, farái.

B. DOPISY. Diecése Brněnská.

Nové Město. (Koncert Cyrillské Jednoty na uslavu papežského jubilea.) Marně čekali jsme delší již dobu, zda piece někdo podá aspoii kratičkou zprávu o akademii, kterou uspoiádal vp. katecheta a jednatel Cyrillské jednoty Novoměstské na oslavu papežského jubilea. V loni konala se u nás akademie na oslavu Komenského, k níž skoro všecky spolky byly pozvány a hromada jich pracovala, cvičila, obstarávala všeliké věci — a ku naší akademii nikdo nebyl leč vp. katecheta sám, sám cvičil sbory, sám staral se o všecko, dlouho do noci psával party pro zpěváky, všecko leželo na jeho bedrách. A přece nikdo ani z kleru ani jediným řádkem veřejnosti nepodal úsudek o koncertu. Koná-li něco laik, napíše se o tom pino sloupců, a třeba všecka ta chvála ani není v pravdě zasloužená. Na kněze ovšem nevzpomene nikdo, kde pak ale! Ostatně vp. katecheta nestojí o žádnou odměnu, protože neuspořádal koncert pro sebe, ale na oslavu našeho Otce sv. Lva VIII. Pouze to musí býti odsouzeno, že o slavnosti té, která tak důstojně, tak bezvadně provedena byla, světu veiejně se ničeho nepovědělo.
Akademie konána byla dne sz. března. Pro-gram sestával z hudebních a zpěvních produkcí. Návštěva byla ohromná; vždyť těšili se rodičové na své dítky, které v Cyrillské jednotě zpěvu se učí a často již v kostele dokázaly, jakých polcrolcit učinily. Ku koncertu nacvičeny byly sbory: »To

den«, »Oremus pro Pontifice uostro Leone«, papežská hymna trojhlasně pro sopránové hlasy, Svatojanská kantáta od Musila na slova Vl. Šťastného a ,KiI2áci na moii« od Bazina. Všecky sbory nacvičil vp. katecheta a také řídil sám, »Křižáky« sice nacvičil, ale odevzdal p. učiteli Relichovi, znamenitému hudebníku, jenž mu ve všem velmi jest nápomocen, aby sbor ten sám důkladně pro-dělal a řidil.
Všecky sbory piedneseny byly beze všeho pře-pínání úpině dobře. Zvláště šetřeno bylo znamének a tempa. Uváží-li se, že většinou soprán a alt zpívaly dítky měšťanské školy, pochupí snadno kaidý, kolik dalo to perné práce, nei sbory ony správně nacvičeny byly. Úsudek posluchačů všeobecně zněl velmi pochvalný. Ostatně naše Jednota již vydobyla si dávno všeobecného uznání. V chrámu Páně po celý rok všecky svátky oslavuje zpěvem, a to zpěvem dobrým. Mše a motetta vždy od těch nejlepších skladatelů a vždy dle předpisů církevních. Po celý rok pilně se cvičí, jednatel vp. katecheta sám cvičí dvakrát a někdy i vícekráte týdně. Za těch šest let, co řídí Cyrillskou jednotu, vychoval si jii dosti zpěváků. A jsou tomu zpěváci rádi, zvláště hoši-altisté z měšťanské školy jsou výUorni, kteří pak na ústavu učitelském vzpomínají na svého katechetu. — Bylo tedy očekávání neklamné, že Cyrillisé i při produkci světských sborů všem se zavděčí. Zvláštní ale pochvaly dostalo se jednotě