-29‑

pravitelnými«. Jen On dovede to, co se vsrdci našem hýbe, vysloviti; nám jest to možno jen cítiti. Bedlivě sledující nalezne i zde v těchto Lamentacích ozvěnu hlasu Ježíšova na hoře Olivetské. Jak mnohá slova se trefně k Spasiteli a k událostem okolo něho odnášejí ! Čteme jen na př. Plorans plorávit in nocte, et lácrimae ejus in masíllis ejus, non est, qui consolétur eam (eum) ex ómnibus caris ejus. Amici ejus sprevérunt eam (eum) Migrávit judas ... nec invénit requiem. Facti sunt hostes ejus in capite, inimici ejus locupletáti sunt atd. Zdali v těch slovích nevidíme Pána Ježíše, apoštoly, Jidáše a nepi•átely Páně? A jakou melodií oděla Církev sv. tyto Lamentace? Opravdu také nevýslovnou! Nemůže býti melodie jednodušší a spolu jímavější. Ty zázračně prosté noty.jak uchvacují srdce, jak vynucují slzy! jal< opravdové mluví ti do duše melodie slov: jerusalem, Jerusalem, convértere ad Dóminum Deum tuum !
A nyní nastane kratičká pausička, po níž neočekávaně zavzní s kůru vážný po

nurý tón, jenž pomalu roste a v nezvyklém chodu se zmnohonásobtiuje. Podivné akordy mluví k tobě jinak, než jak obyčejně slýcháš; něco neznámého, a pi-ece tak nitro tvé uchvacujícího. Povím ti to. I tys duchem zašel zatím daleko od obyčejných představ, jsi v jiném světě, jrřhož hlaholy jinak znějí než řeč, kterou denně posloucháš. Jiné myšlénky naplňují tvou hlavu, a co ti ted' v ucho zní, to jsou tony také tamodtud, kde tvá duše nyní dlí. Proto tě to tak jímá, ač hned nechápeš proč; rozumíš tomu, ač nevíš jak; rozehřívá tě to, ač se to zdá býti chladné. Nuže věz, tu slyšíc" zpěv pochodící od jednoho ze starých mistrů, ktei-í skládajíce zalétali duchem v blízi Pána, jimž nezněl v uších hlomoz odmětiujícího potlesku, ale jichž duch se modlil a jichž rukou vládl ten Duch Boží, jenž umí nevýslovně mluviti. To byly příčiny, proč oni při tak malých prostředcích, jichž jim doba jejich po-skytovala, přece tak pohnutlivé, tak případné a tak obdivuhodné skladby napsali.
(Pokračování.)

-SMS"
Obecná Jednota Cyrillská.
A. VÝROČNÍ ZPRÁVY ZA ROK 1892,
Arcidiecése Pražská.

Kostel sv. Ducha. Následkem stálého cvičení zmohutněl sbor pěvecký tou měrou, že jest nutno, aby se zpěváci po nedělích střídali, proto ie by se ua malý kůr, který jest novými varhanami na dva díly přetržen, ani nevešli. 7 nových skladeb, které byly objednány a nacvičeny, dlužno jmenovati : Missa „Mater Amabilis« (Octavi toni) od Piela, Missa „in hon, sc. Francisci Xaveri« od

Jos. Steina, Missa secundi toni »in hon. Beatae M. Virginis« od jak. Blieda, Missa prima »Sexti toni,,, auct. Joannae Cruce ; dále Missa >Octavi toni,, od Mitterera a »Te Deum,, od Jana Ev. Ze-linky (přístupné všem začátečním sborům). Počet v posledním roku zapsaných divek obnášel 56.
Jan Aug. Starý,
ředitel kůru.

Diecése Brněnská.

BoskOviCe. Ve výročni valné hromadě dne 13. března 1892 zvolen vp.Jan Škarda, kaplan, za předsedu, František Tichý, nadučitel, ředitelem a Ferdinand Prchal, učitel, jednatelem. Sbor liturgický čitá 12 sopránů, 9 altů, 6 tenorů a 8 bassů. hlenů ostatních jest: 4 zakladající a 3 přispívající. 5kola pěvecká čitá 16 hochů a děvčat a cvičí se týdně 1 hodinu. Nově nacvičeny jsou: Missa ,in hon. sc. Laurentiia od Fr. Hrušky z příloh „Cyrilla«, mše chorální a Offertorium in Festo s. Alphonsi. Mše se zpívají latinsky s celým Credem, lntroit, Graduale, Offertorium a Communio jen o velkých svátcích.	Jan Škarda, piedseda.

Z BOTnihO StěpánOva. (Výroční valná hromada.) Dne 2. února t. r, na slavnosť Očišíování B. P. M. sešla se valná hromada naší Cyrillské jednoty. Zrovna v týž den pied 10 lety konala svoji první valnou hromadu. Ale jak veliký to rozdíl: tehdy a dnes ! Dnes horliví Gyrillisté (a opravdu horliví) naplňují školní světnici, kde se schůze jednoty konávají, až do posledního místečka. Nejvice ovšem přišlo jinochův a dívek zpěvu milovných, ale jsou tu i ženy a muži, mezi nimi i členové obecního zastupitelstva. V píedu seskupen statný smíšený sbor a čeká jen znamení svého cvičitele, aby se s chutí pustil do zpěvů, někdy i hodně těžkých. A v kostele