95 —

v Čechách jako na Moravě, ve Vídni a Solnohradě jako v Beuronu.
Mnohému z učitelů nedostává se snad zde a onde dobré vůle, jiný chová se dosud zdrženlivě; to však nikoho neoprávňuje, aby úsudek takový sevšeobecňoval. Shledávám velmi mnoho dobré vůle v stavu učitelském a proto si ho vážím a ctím. (Já též ! Red.)
Důležitým úkolem cvičebního kursu jest, aby účastníci zasvěcovali se v předpisy církevní o hudbě posvátné. Nemenším úko'.e:n jest přesvědčiti je, že se tím břímě i-editele kůru nezvětšuje. Zdá se to býti skorem neuvěřitelno a přece do slova jest

pravdivo, že zpěv kostelní ideám církevním dopodrobna odpovídající méně námahy způsobuje nad jiný, který poněkud řádný b~7ti má. Ku docílení toho jest ovšem třeba, aby se cliorálu rozumnélo a rozumně sním zápolilo.
Církevně-hudební kurs jest obrovský kuš práce — pro ředitele i posluchače; č]ovělc si oddechne, když jest u konce. Přesné práci odpovídá však i výsledek. Jdeme do práce s novou silou a obrozenou odvahou.«
Beuron.
P. -Ambrof 7Gienle, O. S. B.

Skladby císařú Ferdinanda III., Leopolda I. a Josefa I.

Z nařízení cís, král, ministeria kultu a vyučování vychází ve Vídni dvousvazkové dílo nadepsané: »Musikalische Werke der Kaiser Ferdinand III., Leopold 1. u n d J o s e p h L« Vydává Guido Alder. — V předmluvě se praví : »Pěstování umění hudebního na císařském dvoře Vídeňském sahá do vzdálené minulosti. Veliké množství vzácných děl vydává dosud svědectví, jak za císaře Maximilíana I. umění hudební bylo pěstováno. Za císaře Karla V. závodili s videňslcou kapelou dvorní kapely v Madridě a Brusselu. Císař Ferdinand I., Maximilian II. a Rudolf II, povolali nejznamenitějsí mistry na dvory své. Císař Ferdinand III., Leopold I., josef I. a Karel VI, v bez-přetržité řadě byli činnými jakožto skladatelé. U císařovny Marie Theresie setkáváme se s uměním zpěvným řádně vyškoleným, u josefa II. s obdivuhodným ovládáním tehdáž těžké techniky doprovázecí. Od Ferdinanda II. byla hudba důležitou a bezpřetržitě pěstovanou pomůckou při vychovávání princů a princezen. O F e r d i n a n d u III. (1637—16Š7) dí P. Athanasius Kircher, že mezi všemi panovníky jakožto skladatel nemá sobě rovného. Komponoval »drama musicum« (1649), ve vlaštině, kromě toho několik madrigalů. Četnější jsou však jeho skladby círlevní (8h1. mše, 5h1. mše, 4 motetta, 10 hymnů, Popule meis, Stabat Mater, Miserere, Lit. Lauretanae a j,) Z péče umělecké poslal Jana jakuba Frobergera a Jana Kaspara Kerla do Italie a připravoval takovou měrou vzrůstající význam jihoněmecké hudby varhanické a nástrojné. Za něho účinkoval Jan Pachelbel jakožto pomocník varhanický a Volfgang

Ebner jakožto dvorní varhaník. Pečoval též o vnitřní organisací kollegií hudebních. K říšskému sněmu do Rezna přivedl 60 hudebníků, dal Burnacinim zbudovati zvláštní divadlo a provozoval mezi jiným velkou operu svého kapelníka Ant. Bertali-a. — Leopold I. 1658—1705, bezpochyby žák Volfganga Ebaera anebo Ant. Bertali-a, komponoval 79 skladeb kostelních (2 mše, 20 motett, 9 žalmů, 12 hymnů, 14 zpěvů Marianských, 8 litanií, 5 officií zádušních a 13 menších skladeb, 8 oratorií a j.), napotom 155 zpěvů jedno- a vícehlasných, 102 tance a j. Císař skládal k všelikým příležitostem, se zálibou oslavoval jmeniny a narozeniny členů rodiny své a ve dnech sinutečních sprovázíval obřady církevní hudbou vlastní. Kdybychom ze skladeb Leopoldových posuzovati chtěli povahu jeho, shledali bychom vedle vyrovnaného klidu tichou trudnomyslnost. Hudbou zapuzoval starost a zármutek. Nepořádal pouze se zálibou slavnosti hudební, nýbrž také rád vídal, když rodina jeho se šlechtou provozování též se účastnila. Při představení »Re Gelidoro« (1659) postavil se císař v čelo nádherného průvodu kavalíru a pod jeho ochranou zpívali a tančili arciknížata a arcilcnéžny několikrát při slavno3tech komorních a divadelních. Cvičení taková za-chovala se ještě dlouhou dobu. Jsa vychován Vlachem Janem Ferdinandem hrabětem Portiem oblíbil si od mládí sloh vlašský, ]sterý tehdáž zahájil vítěznou pout po celé střední E~,ropě (pročež za něho vlaština stala se řečí salonu a jemnějšího obcování). Přece vša'.c pěstoval také sloh písně německé, složiv 3 německé zpěvohry a 2 ora-