katolickou	poSV,annou
CYR=SZÉ.
Majitel, vydavatel
1892. Ročllík XIX,	F. J. LEHNER.	Číslo 11,
F; ~ IIII IIIIIIIII IIIIIIIIIII 111111 IIIIIIIIIIII 1111111 I I IIIIIIIIIIIIIIIIIIIIÍIIIIÍIÍIIÍIIÍIIIIIIÍIIIIIIIIIÍIIIIIIIÍIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIII I IIIIIIIII IIIIIIIIIII IIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIII IIIIIIIIIIIIIIIIIIIIItII111tIIl1ÍIIlÍIÍÍlI1111111111I1111111111~~‑
První desítiletí Cyrillské.
Pfše F. J. Lehner. (Dokončeni).

V Kuřími zařídil si po svém nastoupení na místo nadučitelské a ředitelství kůru pan Eduard Rozkošný sbor mužský, dopiniv jej během času na sbor smíšený a nacvičil mši C dur od Schweitzera, mši »in hon. sc. Cyrilli« od L. V. Žimrovského přo 4 'mužské hlasy, Velehradskou od Fr. Hrušky, Missa brevis do F od Fr. Schdpfa, Stehleovu Missa »Salve Regina«, četná Motetta, výběr Pange lingua, jednohl. Requiem od Seylera a j. Vzorné písně z kancionálu cvičeny jsou s dětmi, ze kterých v}-dařené brány do smíšeného sboru. Nyní snaží se vdp, děkan, František Mlčoch, aby pro kostel opatřeny byly nové varhany, při jejichž svěcení začne pravidelný život Jednota Cyrillská.
V BOhunOVě počal dp. farář Fr. Klíma na novém stanovisku svém zaváděti napřed zpěv obecný. Nejprve musely dítky sobě opatřiti lcancionálky Lehnerovy, napotom děvčata škole odrostlá. Dvouletým řádným cvičením zavedeny jsou mešní písně pro celý rok církevní. Když vzorný zpěv lidový zdomácněl, počal se pěstovati zpěv liturgický zavedením responsorií při zpívané mši svaté a to způsobem, který se veškerým osadám vroucně odporoučí. Zrostlé děvy odpovídají totiž zároveň s regenschorim responsoria choraliter bez varhan tak krásně, že si jich krásněji nemůže nikdo ani přáti. Práce tato má dvojí výhodu: Jednu, že člověk vidí zřejmě, jak by chorál bez všeho průvodu měl býti přednášen a jak jest krásný. Druhou, že děv}' dávají pozor na svatý úkon a s nimi

i celá osada v chrámu Páně shromážděná, jsouc s knězem jakoby sloučena a nemusí samotný regenschori, jakož bývá zvykem odpovídati. Podobným způsobem zamýšlel dp. farář znenáhla zaváděti latinské Yange lingua a Asperges, načež hodlal přikročiti k latinskému Kyrie, Gloria atd. Učení a cvičení nových písní vyžadovalo sice nejednou mnoho práce, poskytovalo však také nejednu radost. Nezřídka se stalo, že jdoucímu po vesnici bylo naslouchati, jak ten neb onen žák anebo žačka na dvoře anebo před domem sedíce, z lcancionalu písek nějakou si notují.
V Bystřici nad Pernštýnem svolal tamější kaplan, vp. )an Novák, za souhlasu faráře, Jana Říhy, několik měštanů a učitelů, ku poradě za příčinou zřízení jednoty Cyrillské a zvolen prozatímní výbor, jehož přičiněním přihlásilo se 30 členů činných.

Z uvedených zpráv vychází na jevo, že v diecési Brněnské život Cyrillský za prvého desítiletí nejčileji se vyvinul. Založenot v diecési 35 Jednot farních. Jelikož dekanátů čítá se 36, jest zřízeno dosud téměř tolik jednot, kolik dekanátů v diecésí se vyskytuje. Jsou však dekanáty, v jejichž obvodu několik jednot se nachází a tudíi jiné, kde dosud ani jediné jednoty nestává. Nastávat horlivým Cyrillistům nyní především pečovati o to, aby zejména v dekanátech, kde ani jediné jednoty není, příštím rokem zřizování jejich se organisovalo. Jest nezbytně třeba, aby v každém dekanátě vyskytoval se vzor,