-66

tázati a pochybovati; nebot jest všeobecně známo, že nejstarším a vlastním církevním zpěvem a kořenem veškeré pravé kostelní hudby chorál jest, důstojností, vznešeností a silou vyznamenaný, jako žádný jiný zpěv a po celou katolickou církev při mnohých liturgických úkonech předepsán jest.
V novější době byly »Ř í m s k é z p ě v y chorá 1 n í« o melodie novějších officií rozšířeny a od sv. Kongregace Rit, papežslcým knihtislcařem Pustetem v Řezně tiskem vy-dány. Svatý Otec chce, aby tohoto zcela authentického vydání se užívalo. Pro obyčejné kostely farní na venkově, kde s obmezením se chorál zpívá, hodí se »Manuale chorale«, které ty nejobyčejnější zpěvy chorální v houslovém klíči s obyčejnými notami obsahuje. (Rezno 1886. Bedř. Pustet. Cena i marka, v plátně vázané t m. 5o feniků.) Tato velevhodná příručka by měla býti v rukou všech farářů a všech řiditelů kůru. Povoluji, aby na každé faře, nebo exposituře jeden výtisk pro faráře (expositu, administrátora) a druhý pro řiditele kůru, jakožto trvalý majetek kostelní ze zádušního jmění byl zakoupen.
Chorál žádá důkladného učení se a častého cvičení. Za učebnici k důkladnému si osvojení chorálu doporučuje se: Choral-Schule od P. Ambrože Kienle, Herder ve Freiburce, a ještě více : Magister choralis (též v lineckém semináři užívaný) od Fr. X. Haberl-a u Pusteta v Řezně.
A) Seznam oněch církevních skla‑
deb, které k provozování v kostele
způsobilými se jeví.
i. Z doby starší
Z chorálního zpěvu se vyvinul hudební (mnohohlasný, dle pravidel umění vytvořený, figurovaný) zpěv, jenž v dílech Palestrinových a jeho škole k mistrovství dospěl. V nejnovější době mnohá díla těchto mistrů dílem v partituře, dílem v jednotlivých hlasech vyšla. Jmenovati sluší:
i. úhrnné vydání děl Palestriny, Lipsko, u Breitkopf-a a Hártel-a;
2.	Musica divina od Proske-a, v Rezně u Pusteta;
Musica, sacra od Commar-a v Berlíně u Trautweina :
Cantus divinus, Lipsko, u Petra Brauna; S. Lůck'sche Sammlung, Lipsko u Petra Brauna.
Mezi těmito sbírkami nejvíce se chválí Liick-ova sbírka, poněvadž je laciná a ohled béře k praktickým poměrům. Podle úsudku

znalců jsou ve jmenované sbírce mše od Galuppi, Bernabei, Casali, Casciolini, mše »Aeterna Christi munera« od Palestríny, snadnější mše. Vůbec hodí se v Palestrinském slohu komponovaná mše jen pro ty kostely, kde k disposici jest značný sbor dobře vycvičených zpěváků, což jenom v těch venkovských a mčstských kostelích bývá, při nichž škola pěvecká se nalézá. Lze též uvážiti, není-li se obávati, že by věřící 7 nedostatku pochopení a smyslu pro neobvyklý zpěv ve slohu Palestrinově službám Božím se odcizovali. Prospěch a zvyk (utilitas et mores) diecésánů aby na zřeteli byly, to chce Koncilium Tridentské, jakož uvedeno bylo, při zvelebování hudby kostelní. Naše sv. církev neholduje převratu na šleodu věci dobré, která se zvelebovati má.
2. Z doby novější.
Světoznámi jsou umělci hudební Mozart, Jos. Haydn, a ačkoli ne všecky kostelní skladby těchto ve svém sptisobu nepřekonaných mistrů ve všem kostelní hudby požadavkům vyhovují, zasluhují přece pro vkusné, geniální a vzorné umění, jaké v nich se jeví, a pro zbožné nadšení, k čemuž se celkem povznášejí, úctypiného posouzení a pojednání. Nové vydání hlasů Mozartových mší u Breitkopfa a Hártela v Lipsku pokud možno požadavkům církevním vyhovuje. Kostelům, při nichž síly k důstojnému provozování jsou, se poukazují zvláště mše č. 6., 7., io., ii. a 13. tohoto vydání. (Mše č. 6., 7. a 13. mají vedle hlasů zpěvních toliko 2 housle, basu a varhany).
Z Mozartových skladeb kostelních zasluhují ještě zmínky : i. Offertorium de venerabili Sacramento, Venite populi pro dva čtyřhlasné sbory, dvoje housle, basu a varhaiiy; Ave verum corpus pro čtyři hlasy, smyčcový kvartet a varhany — vzor kostelního díla hudebního. 2. pro Marianské svátky Motteta: Sancta Maria a Alma Redemptoris.
Jiné kostelní skladby Mozartovy (j menovitě jeho Requiem) jakož i mše J. Haydna hodí se jen takovým kůrům, kde jest do-statek vycvičených sil pěveckých i hudebních.
Od Michaela Haydna jsou povšimnutí hodny Gradualia a Offertoria, poněvadž dotyčný text pro neděle a svátky církevního roku obsahují a správně tlumočí.
3. Z doby nejnovější.
Z velikého počtu skladatelů naší doby budteŽ následující uvedeni, kteří se kostelní hudbou vyznamenali: Sechter, Preyer, Stehle