-55
rálu a starých modů tvůrci moderního směru	Ostatní názory praktické zpěvu vůbec dramatického Richardu Wagnerovi, v tom a polyfonického zvlášt se týkající, ponecháme
shodují se názory veškerých theoretiků,	si pro dobu pozdější.

Obecná Jednota Cyrillská.
Čechy.
Diecése Litoměřická.

Z BOM. Na den sv. Petra a Pavla provozoval: se v našem chrámu Páně tyto skladby: Introitus ,,Nunc scio vere«, čtyihlasná mše >,Dixit Maria« od Haslera, Graduale „Justus ut palma florebit« od Cainera, Offertorium „Adorate” od Thielena a „Pange lingua« od Ferbersa. Věčně krásnou, avšak téi dosti obtížnou mši xDixit Maria« zpíváme jen tenkráte, když všecky hlasy četně obsazeny jsou; Graduale +,Justus« od Cainera jest skladba velkolepá; vyšla v r. 1889 v 8. příloze ++Cyrillaa. Musím doznati, že se nám skladby páně Cainerovy velice odporučují; majíc jádro, myšlénky krásné, dojemné. Přemnozi skladatelové nahromadí do skladeb svých haldy akkordu beze všeho ideálu, beze vší ceny; odzpívá se to a srdce zůstane nedotknuté, chladné. Takové skladby se jednou piezpívají a pak navždy uloží se do archivu; nikdo po nich netouží, škoda času, škoda peněz. — Offertorium „Adorate« vzato jest z »Cantuarium sacrum« od Schmidta; zpíváme je s radostí často; totéi platí o Pange lingua od Ferbersa z téže sbírky. Důstojný p. farář Chorušický zpíval nám u oltáře v poloze vyšší, i odpovídalo se to lépe, než když zavzní nám od oltáře zpěv někdy až příliš hluboký; pak nemohou alty a bassy tak vyniknouti, jak potieba káže. Nyní piipravujeme k provozování čtyřhlasnou mši +,Sine nomine« od Viadany. Viadana jest starý skladatel z dob Palestrinových ; v této skladbě znáti jsou patrně místa, která souhlasí s některými výrazy ve mši >,Iste Confessor« od Palestriny i ve mši ,Dixit Maria,, od Haslera; zdá se vám, jakoby skladby tyto skládal jeden a týž mistr. Ještě mám toto na srdci : Kdykoliv vezmu do ruky milý nám časopis „Cyrill«, nemile bývám dojat, když vidím, ie tak málo zpráv přichází ctěné redakci od panů řiditelů kůrů,

v nichž by nám sdělovali, jaké skladby provozují, co v nich shledáno bylo krásného, co závadného, jaký ruch panuje v místě a v okolí v ohledu reformy hudby chrámové, jaké zloiády ještě panují sem a tam a t, d. Piíložme všickni rukou svých k dílu, nevzkládejme vše na jedna bedra, spojenými silami pracujme ku zdaru tak ušlechtilé, krásné věci !	Václav Vaněk.

Z Mělníka. Dole podepsaný s velkou radostí oznamuje, že po dlouhýchbojích piišlo se k poznání a nastala reforma hudby církevní. Zásluha tato platí zdejšímu vp. kaplanovi a katechetovi, nadšeným to Cyrillistům. Po čas mého působení od t. března r. ISgo. provozoval jsem následné církevní skladby: J. SchNveitzer, op. 32: Missa do h pro 4 mužské hlasy a neoblig. alt. J. Schweitzer, op. 23: Missa do e pro 4 smíšené hlasy a orchestr. J. C. Sychra: Missa decima pro 4 mužské hlasy a orchestr. J. C. Sychra: Mše ku cti sv. Vácslava. Skuherský: Missa op. 47 s průvodem orchestru. P. Rampis: Missa „Cunibert«. J. Stehle: Missa ,Salve Regina,,. J. Stehle: Missa brevis op. 50.Ld. Fibich: Missa brevis op. 21. J. C. Drahlovský: Missa solemnis op. ttq. s orchestrem. Fr. Schbpf: Mše op. 45, 47, 50, rr, 12, 42, Graduale a Offertoria od J. C. Sychry, J. Cainera, Jos. Foestera, L. Janáčka, M. Mašíčka, Fr. Endlera, P. Kříikovského, Fr. Sku• herského, Dr. Frye, Fr. R°itta, K. Steckra. Vidi aquam, Asperges a responsoria zpíváme chorálně. Vím, že se budete radovati a to proto, že věc, o kterou jste zde před drahnou dobou usiloval, konečně se uskutečnila. Pieji sobě, by nám Bůh iehnal v díle započatém.
Method MaWek,
řed. kůru.

Morava.
Arcidieeése Olomúcká.
	Z HIIIkII. Hodlám zaříditi u nás >Cprillskou	obtěžovati potřebných pokynů podati, by jednota
	jednotu«; i obracím se na Důstojnost Vaši s tou	taková zdárně prospívati mohla.
	vřelou prosbou, abyste ráčil býti tě lásky a ochoty	Frant. Dokoupil,
	a zaslal nám stanovy, jakoi i byste sobě neráčil	kooperator.