— 37 -‑

A e m i 1 i a n i C. n. P. případ í introitus : »E f f ú s u m e s t i n t e r r a« atd., graduale : »Derivéntur f o n t e s t u i foras« až k alleluja s veršíkem »D i s p é r s i t de. ditpaupéribus«,offertorium:»Quando orábas cum lácrimis«, communio: »R e l i g i o m u n d a« atd. Vedle Dom. IV. post Pascha poznamenaný svátek S. F idelis a Sigmaringa M. obdrží mši na jednoho mučedníka v době Velikonoční, introitus : »P r o t e x i s t i r ne D e u s«, všecl•:a gradualia v době velikonoční výpouští se, na jich místě zpívá se dvojnásobné alleluja s veršíkem, pak jednoduché allejuja s druhým veršíkem a druhé alleluja se opakuje. V našem případě : all. C o n f i t e b ú n t u r coeli, all. Po-suisti Domine, V době velilonoční přibírají introitus, offertorium a communio dvojnásobné alleluja.
Zvláštních důkazů netřeba, že některé svátky svatých a světic mají mše společné obsaženě v commune sauctorum na př. sv. Gothard, biskup a vyznavač náleží v communeConfessoris Pontificis. Vsedni letech vystřídají se všecky svátky Svatých a Svétic na neděli připadající co duplex (slavný), označení toto jest totožné s duplex per annum neb minus (menší). Duplex I, classis, II. classis a du• plex majus (větší), jakož i festa simplicia (jednoduché), semiduplicia(poloslavné) jsou názvy druhů slavností.
Zvlášf vynikající slavnosti jsou co fes t u m fo r i poznamenané (in f o r o= veřejná slavnost) aby lití těžkých prací*) se vystříhal a službám Božím přítomen byl. Název tento líší se od názvu f e s t o in c h o r o (liturgická slavnost chrámová).
Není-li v direktáři vedle názvu neděle označen svátek některého svatého na jmenovanou neděli připadající, povstane o f f icium semiduplex de ea.**) Sem náleží všecky neděle adventní; mezi těmito vyniká neděle III. »Gaudete« (slavná), dále všecky neděle od »Dom. Septuagesimae« až do »Dom. Palmarum«, Mezi posleduími vyniká neděle IV. »Laetare« (radostná). Direktář roku 1892 obsahuje mimo tyto jmenované ještě následující officia semiduplex de ea: »Dom, in Albis« (24. dubna), »Don. V. et VI. post Pascha« (22, a 29. května), »Dom. VII, post Pentec.« (24, července) a »Dom.
*) Dle Haberlova »Magister choralis,, povstal tento název za příčinou velikého množství svátků zasvěcených, aby totiž lid křesťanský upozorněn byl na zvlášť vynikajíci slavnost.
**) Užívá se obyčejně paramentů barvy zelené V (viridis) ku rozdilu od A (albus = bílá) nebo U = modrá (v postě a adventě), R = ruber (červená), N =černá, (semiduplex — poloslavný).

X. post Pentec.« 04. srpna), podrží se tedy texty nedělní dle »de ternpore«. Mnohé »F e r i e« (dnové týhodne), zejména »V i-g i 1 i e« (t. j. předvečer nebo den před slavností) jsou v direktáři vyznačené s i n e G 1 o-r i a neb sine C r e d o nebo s vynecháním obou těchto částek mešního officia. O nedélích nevynechává se Credo nikdy. Rovněž patrno jest, kdy ton feriální ovládá a kdy v tonu slavnostním (in tono solemni) intouovati a respondovati dlužno. V obor zpěvů feriálních náleží nápěvy týdnu pašijového, zpívané mše sv. ve dnech týhodne, v y j m a mše votivní, konečně náleží v obor feriálnich zpěvů responsoria při zpívaném requiem.
Zbývá nám promluviti o nešporách, jichž provedení obstarávají v klášterních chrámech klerikové, řeholníci, v kapitolních chrámech členové kapitoly střídavě s choralisty, kteří denní činností pralctickou nabývají praktické zkušenosti, kterou členové kůru hlavních i farních chrámů honositi se nemohou. Pro tyto posledně jmenované kůry nestává však žádných předpsisů, týkajících se provedení nešpor z pravidla, již z té příčiny, poněvadž zpívání nebo recitace žalmů nešporních jest částí hodinek církevních. Vzdor tomu zavedeny jsou nešpory v mnohých chrámech a sice nejvíce o Hodecli Božích a o slavnosti Patrocinia (poutní slavnost chrámová).
Jak v direktáři naznačeno jest, má většina slavnosti dvoje nešpory, první v před-večer, druhé v den slavnosti. »Vesp e-r a e de s e q u e n t i« značí nešpory příštího dne. »I n II. Vesp.« značí nešpory dne slavtosti. »Vesp. a Capitulo de se‑
q u e n t i« značí druhé nešpory dne slavnostního až ku kapitole, po této následuje po-řad p r v n í c h nešpor dne příštího. Nešpory počínají intonací \ w . »D e u s in a d j u t o‑
r i um«, v níž sbor pokračuje, a která koně í alleluja vyjma doby po neděli Septuagesima až do zeleného čtvrtku (in Coena Do-mini), v kteréž době zpívá se na místě alleluja »Laus tibi Dómine, rex aetérnae glóriae«. Po krátkém úvodu či předehre následuje antifona I. s průvodem nebo bez průvodu varhan v tonu jak dle slavnosti ve V e s p e-r á l e R o m a n u m předepsán jest, načež ihned následuje v tomtéž t o ri u přede-psaný první žalm, tedy bez všeliké mezi - hry těsně ku antifoně právě zpívané se pojí; táž se po žalmu vždy opakuje. Týž pořádek opětuje se pětkrát.
Po pátém žalmu následuje kapitola W: Deo gratias, Hymnus dle slavnosti předepsany l'. a W., ihned antifona ku Maguificat (antifona po žalmu se opakuje), ovace na slav-