34 —

laných vyvinoval se repertoire, jak uáslecluje: sMissa Cunibert« od Rampise, Missa »Salve Regina« od Stehlea, Missa »sc. Ferdinandi« od Skuherslcého, Missa in hon. »Spiritus Sancti« a Missa in hon. »sc. Procopii« od Nešvery, Missa in hon. »sc. Josephi« a mše sv.-Václavská od Sychry, »Missa Angelica« od Pruchy, Requiem od Křižlcovského a Witta, Te Deum od Kří- kovského, 3 Pange lingua a několik rnotett. jakým způsobem se rozvíjel život cyrillský za ta léta činnosti, nelze tuto vy-líčiti, jelikož zprávy dle formuláře podávané nebyly doplňovány obšírnějšími dopisy.
Opatský chrám Páně v Rajhradě stal se záhy vyvoleným stánkem přesného zpěvu církevního, na jehož uvedení a zvelebení bývalý ředitel kůru, P. Sarkander, neunavnou pílí po deset let pracoval, tak že již záhy kromě přesnýcli skladeb přednášel se choral k Introitu a Communio, jakož i inissálem předepsaná Gradualia a Offertoria. Sbor kostelní čítal r, iSS2 io sopranistů, 5 altistů, 3 tenory a ro bassistů. Po P. Sarkandrovi ujal se ta dovky ředitelské P. Petr H l o b i 1, který v pašijovérn týdnu r. 1883 ulcázal, seč jest nadšení a láska, jak svědčí program skladeb přednesených. V neděli smrtelnou zpívána F. Aneriova mše, v neděli květnou kromě chorálních zpěvů při obřadech Kaimova »Missa Jesu Redemptor«, ve středu při Matutínum Responsoria Mittererova, na Zelený čtvrtek mše Hallerova, na Velký p.ítek kromě chorálních Improperií u Božího hrobu llaudlovo »Ecce quomodo moritur«, na Bílou sobotu 2h1. Wittova »Missa Eiultet«, na Vzkříšení Schuablovo »Regina coeli«, na Hod Boří Kaimovy nešpory a \Vttovo Te Deum. Množství případuýcli rnotett se ani neuvádí. A veškerý tento program proveden jest s přenou intonací, správnou deklamací a dokonalým šetřeníni všech znamének přednášecích. Po tak důkladných a svědomitých přípravách nezbývalo ničeho více, lcč formálné zi•ízení jednoty Cyrillské, která ve skutečností již stávala, což se stalo v den sv. Václava r. iS83, kdy vp. Petr Hlobil dohodnul se s učitelstvem Raj hradským, aby slavnostním způsobem dítko dávno narozené řádně se pokřtilo. Pan učitel T r u li 1 á ř zaháj il bez průtaliu pravidelné cvičení a v den sv. Cecilie nová jednota počala činnost Stehleovou mší »Esultate Deo«, večer palc akademií hudební s přednáškou P. Sarkandra Navrátila a zajímavým programem hudeb-ním. Jednota čítala 6o členů a dostalo se jí pochvaly J. M. nejdůst. panem biskupem lc ř-ádové slavnosti sv. Benedikta zavítavším.

Při výročním Requiem za opata Vintýře Kalivodu předneseno Jednotou Requiem oci Etta s Wittovým Libera a Salve. V pašijovém týdnu provedena mše »Stabat mater« od Singenbergera, při matutinum responsoria Wittova, na Velký pátek Wittovo »Stabat mater« kromě skladeb roku minulého na kruchtě provozovaných. Takovou měrou Jednota za předsednictví P. Petra Hlobila a za ředitelství Fr. Truhláře den ode dne utěšeně prospívala, tak že s radostí bylo lze pohlížeti na ovoce společného úsilí. Kromě kostelní činnosti poučováno i širší obecenstvo předuášlcami v zimnícli večerech, z nichž 3 konal předseda a i, sbormistr Jednoty, která účastnila se též různých slavností, jako na př, průvodu, lcdyž novosvěcenec vp. Ladislav Zavadil z otcovsleého domu do klášterního chrámu Páně za příčinou primičné slavnosti se bral, svěcení praporu vojenských vysloužilců v Sýrovicích přednesením mše Wittovy při službách Božích, 3001eté slavnosti sv. Karla Boro• mejslcého v Opatovicích zpěvem při zpívané mši sv. a j. Na jaky stupeň dokona losti dospěla Jeduota za vzorného řízení a vzájemné součinnosti nejkrásuěji se objevilo roku 1884, když účastníci velkolepé Cyrillské slavnosti BrněnSlíé, majíce včele samého arcipastýře, J. M. nejclůst. p. biskupa, Františka Sál. Bauera, zvláštním Cyrillským vlakem do Rajhradu zavítali, kdež Cyrillská Jed.iota farní slavnými nešporami ve falso bordone, jakož i Te Deum laudamus vzorně předncšc:nými uclrvátila palmu vítěznou. Ve výroční den založení Jcdnoty konána velká akademie s bohatým pro-gramem. Když pak J. cís. Výs., pan arci-vévoda Salvator do kláštera zavítal, před-nesla Jeduota několik skladeb, začež se jí dostalo velmi chvalnélio uznání. Korunou slavností byly duchovní hody Velehradské, když uejdůst. p. opat do sídla sv. Methoda zavítavší, za četné assisteuce svých kněží benediktinů slavnou pontifikální rnši svatou sloužil, při niž Jediiota 32 hlasů čítající s vroucností a nadšením přednesla mešní skladbu sv. Františka Xav. od Witta s pi-ípadnými motetty od Aiblingera a Sandtnera. repertoire kostelních skladeb ustavičně rostl. Po celý rok cvíčila a zpívala Jednota při nedělních a svatečních službácl Božích skladby přesně dle předpisů církevních a to chorální i vícehlasé. Přednášeny výhradně mše i motetta skladatelů na slo o braných, jako jsou Kř-ížkovský, Slcuherský, Foerster, Witt, Kaim, Koenen, Ett, Stelile, Zaugl, Schaller, Mitterer, Scffiveitzer a j. Hudebními pak akademiemi každého rolcu pořáda-