— 27 —

zajisté i v Krakově a vůbec v Polsku 'pyly známy a zpívány jako skladby K. Luytona, v Praze teltdáz'• vydané a jj. Svědčí o tom úzké, bratrské svazky, jež tehdáž pojily Poláky s Cechy.
Jak veliký a pro nás Cechy převzácný

to mistr! Zdaž nezasluhuje toho, by oživily naše Cyrillské Jednoty jeho neprávě pouhaslou památku? Činíme proto návrh, aby Obecná Cyrillská jednota naše oslavila jeho třístoleté jubileum letos a pozvala l: té oslavě i krajany Gallusovy.

`~ - ~G ~~~1 -1-1
desítiletí Cyrillské.
Píše F. J. Lehner. (Pokračováni).

Prvním a trvám že i nejpilnějším dělníkem na vinici Cyrillské v diecési Brněnské jest Václav Bárta, ředitel choru v Hodoníně, který za piných iS let vykonal tolik práce, co vůbec nejnadšenějšímu Cyrillistovi Ize vykonati. Před zahájením díla zavítal do Karlína k několikadennímu po-bytu, kde obšírnými poradami s redaktorem, jakož i účastněním se zkoušek sboru Karlínského seznámil se s celým rozsaliem díla Cyrillského. Jsa hudebníl~-em důkladně vzdělaným, vniknul snadno do ducha a směru přesné hudby církevní a jal se napotom ihned v život uváděti, v čem z přesvědčení si oblíbil a to s nadšeností a vytrvalostí obdivuhodnou. Co od roku I S74 na poli reformy vykonal již v době příprav před zřízením Obecné jednoty Cyrillské, bylo již dříve zde vypravováno. (Viz »Cyri11«, XVIL, 42.) Nejstarší Cyrillista stal se též prvním zalzladatelem farní Jednoty Cyrillské.
V Hodoníně péčí jelio zřízena jest první jednota Cyrillská hned na prahu působení Obecné jednoty Cyrillské a to na sklonku toku rSSo. K četným skladbám již dříve uvedeným nacvíčeny jsou kromě celé legie motett mistrů starých i nových mše jak následují : Hallerova Missa I., op. 4., Missa secunda, op. 5., Missa tertia, op. 7., Missa quarta, op. 8. J. Foersterova »Missa de Beata«, op. 32., C. Greithovy »Tres missae duabus vocibus«, č. 3., op. 27., Fr. Witta 1VIissa Septimi Toni, op. to, in hon. »sc. Andreae Avellini«, op. 31-, Jana Diebolda Missa »Te Deum laudamus«, op. 6., Fr. Schallerova Missa »Hodie Christus natus est«, op. i. — Po kázání na velký pátek uspořádala nová Jednota o 7. hodině ve-černí pobožnost, při které přednesena jsou motetta od J. Hándla, Palestriny, Durante, H. Croce, A. Lotti a »Stabat Mater« od Fr. Witta, op. 7. -Jestliže již za dřívější doby ředitel cvičíval dítky zpěvu v šesti až osmi týhodních hodinách, nyní, když zřízením Jednoty Cyrillské dostalo se

mu pomocníků v osobě vp. kaplana jelínka a učitelích, zřídil pravidelnou školu Cyrill• skou a cvíčil zpěvu církevnímu v pěti od-děleních. V I. oddělení vyučoval 3o hochů a 4o děvčat odděleně po třech hodinách t~ hodních ; v 2. oddělení několik dorostlejších dívek a dva muže vybrané ze sboru literátského zpěvu dle not; v 3. oddělení 5 dívek z prvního do druhého ročníku školy pěvecké postoupivších; 4. oddělení byl výkonný sbor kostelní, konající tři pravidelné zkoušky týhodní ; S. oddělení byl sbor literátský 70 členů čítající, cvičený každého pátku od sedmé hodiny večerní do půl de-váté většinou dle Lehnerova kancioná]lcu, kdež v přestávkách vp. Jelínkem předčítával a vykládal články z »Cyrilla« a jiné poučné věci, který též při první valné hromadě přednášel o vzniku prvních literatů a jejich vzorném životě, vylíčiv krásný a zajímavý obraz, dle něhož bude se i nové Jednotě Cyrillské říditi. I'ři takové píli na-cvičeno od první do druhé vahié hromady v různých odděleních nevšední množství písní a zpěvů liturgických, mezi nimiž další tuše a to : Ferd. Schallerova Missa »Salve Regina«, op. 5., Fr. Wittova Missa in hon. »sc. Luciae«, op. 2., J. B. Molitorova in hon. »sc. Fidelis a Sigmaringa« a 14 nových motett, tak že repertoire skladeb liturgických čítal 3t mší a 250 motett, sbor literátský pak zpíval v kostele 36 písní z Lehnerova mešního kancionálu, téhož litanie a 23 písní z kancionálu sv.-Janského. Kromě zpčvu polyfonického pěstoval sbor liturgický cliorál gregorianský z Graduale Romanum, takže při každé zpívané mši svaté až do litery přednášelo se vše, jak direktář předpisoval. Když nejdůst. pan biskup do Hodonína r. 1883 zavítal k biskupské visitaci, poznal ovšem hned při vkročení do chrámu Páně z »Ecce sacerdos tnagnus«, že zde svědo mitě pěstuje se zpěv Cyrillský a sloužil dne následujícího, na který neděle pi ipadala, mši pontifikální, při které jednota