— II —

jících a 63 přispívajících členů. Ku do-plňování sboru zřízena pravidelná dívčí škola pěvecká. Za tak utěšených poměrů bylo lze odvážiti se hned na skladby těžší a posloupné a r}'chce nacvičeny a zpívány jsou kromě značného množství motett Brosigových, Mozartových, Wittových, Mettenleiterových, Rheinbergerových, Freyových, Zvonařových, Palestrinových, Kaimových, Kammerlánderových, Foersterových, Kaprasových a Sluherského mešní skladby, jak následují : Missa »Laetentur coeli« od Stehlea, Missa »in hon, sc. Henrici« a »lesu Redemptor« od Kaima, Missa »in hon, sc. Raphaelis« 5h1. od Witta, Missa »Salve Regina« od Stehlea, Missa »Sanctissimae Trinitatis« od Rheinbergera, Missa »in hon. sc. Luciae« od Witta, Missa »in hon. sc. Adalberti« od Foerstera a téhož Requiem, »Te lleum« 6h1. od Kaima, — repertoire výborný. Vedle zpěvu liturgického počala se současně zvelebovati i píseň obecná společnou prací vp. Stibora a ředitele p. Kaprasa. Tak vzornou činnost podporovalo i obecenstvo hojnými příspěvky Jednotě Cyrillské poskytovanými, která prvním rokem od Io6 členů svých přijala na hotovosti 167 zl. 22 kr.
Když první protektor Obecné Jednoty Cyrillské, zvěčnělý kardinál Bedř. kníže Schwarzenberg, dlel na Třeboni návštěvou, před-nesla Cyrillská Jednota při mši sv., kterou arcibiskup ve clirámu Páně sloužil 5h1, mši sc. Micliaelis Arch, od Witta s příslušnými niotetty a dostalo se jí zasloužené pochvaly, vyslovené předsedovi Stiborovi. Krasná činnost uznána byla brzy potom i od nejdůst. biskupa Budějovického, Františka de Paula hraběte Scirónborna, sem krátce na to zavítavšího. Výroční zprávy z let 1883—1887 znějí veLni utěšeně, které však po odchodu zasloužilého předsedy umlkly. ' e by činllost tak zdárn počata byla snad na dobro za-nikla, nelze ani věřiti.
R. 1883: V Pelhřimově zažádal za sta-novy vdp, děkan Vojtěch Holý, když se dostal na osadu za kaplana zpěvák, Ant. Mančal, spoléhaje na součinnost ředitele choru Fabiána. V TýnCí zřídil vdp. arci-kněz, Josef Formánelc, školu pěveckou pod správou mladšího učitele, Emanuela Maydla, jehožto pílí zavedeny jsou staročeské Rorate.
R. 1884: Z Blatné dopsal vdp. arci-kněz, J. Pekárek, redaktoru dne 22. února: »Tak nás již jen zapište do Vašeho rejstříku. Zakročím o schválení stanov. Půjde

to zvolna, ale přece. Ředitel kůru bude mne p-)dporovat a já jeho.« Za veselou no-vinou následoval v brzku skutek. Činnost zahájena v dubnu při učitelské konferenci. Zpívaná mše svatá, vdp, arcilcnězem sloužená, oslavena jest gregorianslcou mší z Graduale Romanum, Gloria a Benedictus z Oberhofferovy mše 4h1. OP. 18 mužským sborem So hlasů čítajícím, což na účastníky dobrý dojem způsobilo, jalo ředitel kůru, Alois Provazník, s radostí oznamoval, který v týž měsíc roku následujícího provedl rovněž zdařilou Akademii Cyrillskou s programem jak následuje : 1. »Hospodine, všech věcí Pane !« předneslo 6o dítek pěvecké školy Cyrillské. 2. Chorální Credo I., dvousborně jmenovanou školou, rozmnoženou 30 členy Jednoty Cyrillské. 3. Kyrie z »Missa brevis« od Palestriny. »Gloria« ze mše »Veni Sancte Spiritus« od Provazníka. 4. Duetto ze »Stabat Mater« od Antonína Dvořáka.
5.	»Tuba mirum« z requiem od Mozarta.
6.	»Stabat Mater« od Fr. Witta. Dalších zpráv o činnosti Jednoty redaktoru se ne-dostalo. — V Chlumu zpívali mši chorální in festis solemuibus z Ordinarium Missae. Wittovu »in hon. sc. Ambrosii«, Kaimovu »lesu Redemptor«, Singenbergerovu »in hon. sc. Joannis Bapt.« kromě menších skladeb a pěstovali současně zpěv obecný z kancionálu sv.-Janského. — Ve Stěkní zpívána mše Skuherského jednohlasně, Sychrova 1lissa Sexta, Křížkovského »Te Deum« a jiné drobné skladby.
R. 1887 : V OSVraČÍné s velikou láskou zavedl dp. farář, Lambert Ludvík, rorate a mnohé písně z kancionálu sv.-Janského, horlivým cvičením řídícího učitele a pokročili napotom ku chorálu gregorianskému na-cvičením mše »in festis sole:nnibus« a 4111. mše Wittovy »Salve Regina«. — Ve VOlyni přednesena mše Skuherského a Smolílcova »in hon. sc, Stephani.«
'l. uvedeného náčrtku dějin desítiletých patrně se jeví, že v diecési Budějovické za dobu poměrně dosti krátkou vykonal se hodný kus poctivé a čestné práce a jest pouze př,tti si, aby z kořenů na tolikerých místech pracně zasazených vyrazily bujaré farní Jednoty Cyrillské. Jest nezbytně třeba četněji rozvětvených Jednot, aby bylo ]ze v diecési pořáda`i výroční slavnosti a sjezdy diecésní na různých místech rozsáhlé diecése, jimiž by se šířil a oživoval ruch CY-rillský v kruzích stále rostoucích.
(Pokračování.)