- 2 -
První desítiletí Cyrillské.
Píše F. J. Lehner. (Pokračování).

V Černovicíeh stal se sám nejdůst. pan biskup, František de Paula hrabě Schduborn, za prodlévání svého na osadě příčinou, že v pěkném chrámu Páně pomalu rozbila stánek svůj vážná hudba kostelní. Pan řídící odklidil nejprve mezillry mezi jednotlivými řádky písní, zavedl responsoria gregorianské a naučil veškeren lid při službách Božích zpívati latinsky »Pange lingua«, načež zavedeny jsou Lehnerovy litanie a chorální Requiem z Ordinarium Missae. Po takových přípravách zřízena farní jednota Cyrillská, která v lednu 1886 konala ustavující valnou hromadu, v níž vdp. děkan Ferd. Hazuka zvolen předsedou, řídící učitel, Václav Poláček, ředitelem a velebný pán, Filip Subrt, jednatelem, načež seřaděn z městských dívek a pánů sbor liturgický 20 členů čítající, k jehož doplriování utvořena a pravidelně pp. učiteli cvičena jest škola Cyrillská z 30 školních dí-tek. Vedle výroční zprávy z r. 1888 zpíval sbor liturgický pravidelně každé neděle při službách, slzladby však uvedeny nebyly. S lidem nacvičeno 30 mešních písní z kancionálu. Další zprávy od té doby nedošly.
V StáICÍ domluvili se vdp. vikář a děkan, Jan Podlaha s p. řídícím, josefem Papáčlzem, a zřídili r. 1886 Jednotu, jejíž jádrem kromě získaných mužských hlasů bylo 35 školních dítel:, 15 sopránů a zo altů, s kterými zahájeno pravidelné cvičení. Na vánoce zavítal návštěvou Iz panu vikáři profesor Konrád, který za pobytu svého na
cvičil clloráloí Pange lingua, Asperges, »Te Deum« a několik částí ruše gregorianské, »Otče náš, milý Pane«, a některé věty z pí-sní vánočních, v přednášce pak promluvil o úpadku zpěvu posvátného. Celio Jednoté bylo třeba, zakoupil vždy veleobětovný pří-tel zpěvu Cyrills'. ého, vdp. děkan, Zaveden jest mešní kancionálek Lehnerův, z nčhož nacvičeno mnoho českých písní na každou dobu rolnu církevního, pal.: veškeré tři raše gregorianské. Z mešních skladeb vícehlas ných provozovány : Missa »iu hon. sc. Laurentii« od Fr. Hrušku, Requiem Křížkovského, Missa »in hon. sc. Stepllani« od Smolíka, Missa od Foerstera op. 15, Brevis Missa Solemnis od Skuherského, 1\lissa XII. od Sychry, Missa »Salve Regina« od Stehlea a několik Motett z příloh »Cyrilla.« Nadšený a horlivý ředitel, p. Josef Papáč, nelitoval žádného namáhání, s nímž úřad takový ne-zbytně spojen jest, přemállaje ustavičně

běžné předsudky slepého a hluchého šumařtva. Dle výroční zprávy z roku 1889 čítal sbor liturgický 8 sopránů, 5 altů, i tenor a 4 bassy.
V Drahenieíeh počal řídící učitel, p. J. Prokopec, c~ ičiti několik ochotníků zpěvu dle školy Nejedlého. Zpěváci byly většinou ze živností hospodářských. Když v létě pro polní práci cvičení z nutnosti se přerušilo, užil řídící času ku cvičení dívek školních, aby takovou měrou pojistil si sbor smíšený. Veřejná činnost zahájena jest zpívanými litaniemi lauretáuskými, přednesenými při svěcení kaple zbudované nákladem dg. faráře, Fr. Seyvaltra, k úctě Rodičky Boží, Panny Marie Chorušické 1888. Za piLiého cvičení dalšího potvrzeny jsou stanovy a na valné hromadě ustavující zvolen předsedou hr. Beránek, knížecí hospodářský úředník, ředitelem jmenovaný pau řídící a ostatními funkcionáři hospodářský ředitel, důchodu í a rolníci. Pravidelná cvičení konána dvakráte v týdnu a opraven nejprve zpěv obecný dle kancionálu svato - Janslcého, načež na-staly řádné zkoušky zpěvu liturgického Mo-Ltorovou mší op. 13. »iu hon. S. Angelorum Custodum«, téhož mší op. 15 Missa brevis zvanou, 2111. Stehleovou Missa »Salve regina«, Singenbergerovou Missa »in hon. S. Joanuis Bap.« a 4hlasuou Uklovou op. S. Ačkoli rolnu následujícího stihla Jednotu rána citelná, že mnozí z členů činných osadu opustili, jedni za příčinou dalšího vzdělání, jiní za povoláním a jalzožto vojínové odvedeni, neklesl přece počet Cyrillistů, jelikož prázdné mezery jinými členy vypiněny jsou. Sbor liturgický, čítající 4 soprány, 5 altů, 8 tenorů a 5 bassů cvičil dval:ráte v týdnu paži řídící. Mladší pan učitel má na starosti šlzolu Cyrillskou 37 žáků čítající. Dp. farář bývá vždy přítomen cvičením jak školy Cyrillské, tak i sboru liturgického. Za tak krásné součinnosti zdárně vyroste a vykvete stromek utěšený. Ku opravě zpěvu obecného zakoupeny kancionály svato-Janské i s hlasem varhan. Poslední zpráva výroční jest z r. 1890.
V Písku zřízena Jednota roku minulého a provedeny byly řízením ředitele kůru, p. Bohuslava Jeremiáše, následující skladby : 5 mší od Skuherského, 4 od Sychry, i od Hrušlzy, 2 od Nešvery, 1 od Fialy, 3 od jeremiáše, 1 od Fibicha. 1 od Smolíka, 2 od Stellleho, Requiem od Kř'žkovského a od Mettenleitera, 2 chorální mše z Ordi-