ji na takové výši, že jest první jednotou diecése Budějovické, jakož byla první zřízena. Nejstarší Jednota vykazuje se i nej - zdárnějším výsledkem. Na mnohých jiných místech začali, ale — nevytrvali. V Táboře začali a — vytrvali. Vytrvati! Všeliké překážky bez ustání přemáhati, na tom se za-kládá kouzlo Cyrillské. Cyrillista neustoupí, dokud nevykona, čeho Církev svatá na něm žádá. Cyrillská Jednota Táborská jakož v práci byla vzorem i v povinnostech spolkových vzhledem k Jednotě Obecné, zasílavši každého roku jak výroční zprávy, tak příspěvky stanovami vyhražené. Inventář vykazuje harmonium a hudebnin za 15o zl.
Na Horách Ratibořských zřídil záhy a to r. 1876 řídící učitel, Jakub Truhlář, mužský sbor z ochotných a přičinlivých sousedů, s nímž provedl mnohou skladbu přesného slohu církevního, k čemuž později přibrány sou dítky školní a panny. Jalcmile sbor výkonný byl pohotově, neváhali oba spojenci, dp. farář Jalc. Kocáblca s panem řídícím, zříditi roku 1881 Jednotu Cyrillskou, jejíž činnost zahájena jest v den Neposkvrněného početí Panny Marie 4h1, tnší Lttovou, po níž hned o vánocích následovala Nešverova 4h1. Missa »in hon. B. M. V.«, napotom Hruškova »in hon. sc. Caroli Bor.«, Ant. Foerstera »in hon. sc. Caeciliae« a téhož »Te Deumu. Sbor liturgický čítal 8 sopranů, 7 altů, 4 tenory a 4 bassy. Rovnoprávně pěstován jest též zpěv obecný a zavedeny jsou 3. a 4, mše obecná z Lehnerova kancionálku, Skuherského česká mše pro lid a jiné písně, jimž lid cvičen býval v neděli a ve svátelc po odpoledních službách Božích. R. 1883 dále jsou nacvičeny: Hruškova Missa »in hon, sc. Joannis Nep.« Smolíkova Missa »in hon, sc. Stephani«,+ Greithova 4h1. »Missa brevis« a 7 motett. R. 1884: Molitorova »Missa brevis«, ně-které částky z Palestrinovy Missa »Aeterna Christi munera«, Wittova 2111. »Missa Septimi toni«, io offertorií 4hl., dvě 5h1, a jedno 8h1. O valné hromadě r. 1885 před-nášel prof. Konrád z Tábora o chorálu gregorianském, nacvičiv s přítomnými část mše na neděle postní a adventní, horlivému pak řediteli slavnostním způsobem v chrán;u Páně doručeno bylo dp. farái•em pochvalné uznání od nejd, pana biskupa Budějovického za vzorné pěstování zpěvu církevního. Roku 1887 rozmnožen repertoir o mši »in hon. sc. Jacobi ap.« od Ant. Foerstera a několik motett. Po odchodu řídícího do Jistebnice r. 1889 zvolen ředitelem pan učitel Drachovský. Jednota zasílá správně výroční zprávy.

Téhož roku 1881 zřízena jest třetí jed-nota v Deštné, o jejíž vzniku napsal dp. farář, Bedřich Kamarýt, mezi jiným: »Dobrou věcí pobádán: dali jsme se my oba duchovní v květnu do práce. Počínali jsme si tak, jak velmi prakticky »Cyrill« z roku 1879 dává návod ku zřizování Jednot farních. Pátou neděli po velikonoci konali jsme dvě kázání. Výsledek byl dobrý. Ještě téhož dne odpůldne přišli pozvaní, přišli četně. Práce ujal se řídící učitel, p. Rataj. Asi 40 až So mladých hrdélek jest k disposici ; 30 již zkoušených mužů jsme zapsali za členy sboru literátského.« První slavnost svou konala Jednota v den sv. Andělů strážných svěcením praporu, na který farář-malíř vy--maloval pěvcům-osadníkům sv. Cyrilla, patrona jednoty Cyrillské se svatým bratrem Methodem. V prvních letech pěstován a zvelebován především zpěv obecný dle kancionálu sv.-Janského a Lehnerových litanií s příslušným Otčenášem, 7drávasem a antifonou Mariansl:ou. Pro pěstování chorálu gregorianského pořídil štědrý farář-umělec škole Cyrillské Ordinarium missae formátu imperialního a přispěl velmi značným obnosem na rekonstrukci varhan, které jsou podstatnou pomocnicí jednoty. Vzácnou štědrostí a obětovností uravnal dp. farář cestu pro zdárnou činnost, o jejímž vývinu redaktoru zpráv se nedostalo.
V Chlumci u Třeboně při poutním chrámu Malé Marie Celle zřídil na zvelebeni služeb Božích zámecký kaplan, jakub Hosnedl, Jednotu r. 1884. Při slavné mši svaté zpívají se veždy mše latinské většinou pro mužské hlasy a chorální řízením varhaníka, Františka Pražáka, a pomocí učitele, Vojtěcha Malého. Hned na počátku zavedeny dvouhlasné mše »de Beata« od J. Foerstera a Skuherského. Další postup nebyl uveden. Při tiché mši svaté a ostatních pobožnostech pěstuje se píseii obecná. Poslední zpráva z r. 1890.
V Nezamyslieíeh zřízena téhož roku 1884 Jednota přičiněním vdp. děkana, Jana Dubna, za řízení místního řídícího, p. Jana Safránka. Po ustavení Jednoty zahájena činnost responsoriemi gregorianskými a průběhem let nacvičeny jsou následující skladby: Mše: Missa Quinta od Skuherského, Missa »in hon. sc. Yrolcopii« od Nešvery, Missa »Salve Regina« od Stehlea, Missa sexta od J. Sychry, Missa »Veleliradensis« od Hrušky, Missa »Angelica« od Průchy, Missa od Reimanna, Missa »in hon. B. M. V.« od Nešvery. Motetta z příloh »Cyrilla«. Pange lingua chorální. »Tě Boha chválíme« pro smíšený sbor a lid od Jos. Foerstera. Dle