1891. RočWk XVIII.

Centrální katolická knihovna
31121121I III II i Ill l 11 l 11111 li/
YRI L .. L
(~AsoFis
pro katolickou hltdb11 posv~t>>on
v Čechách, na Moravě a ve Slezsku,
zt"roveň

ORG,4X OBECNÉ JuXO7Y CYR=Su.
Majitel, vydavatel a redaktor:
F. J. LEHNER.	Číslo 12.
iiicin~iiiiiii~	C~

První desítiletí Cyrillské.
Píše F. J. Lehner. (Pol.račování).

Diecése Budějovická.
Veliký biskup, Jan Valerian Jirsík, slavné paměti, ku prosbě redaktorově za zřízeni jednoty Cyrillské pro diecési Budéjovickou odpověděl slovy povahu jeho výtečně charakterisujícími: »Již napřed dávám své svolení i potvrzení pod jedinou toliko podmínkou, aby totiž Cyrillská jednota diecésní zřídila se —hned.« A zřídila se hned za předsednictví lcanovnílea ]custosa, Jana Kubíčka. Rízeuí se ujal Vojtěch Novotný, ředitel kůru kathedrálního a jednatelství vikarista josef Brenner, který zřídil školu pěveckou, již věhlasný biskup vykázal místo ku cvičení ve vlastní residenci. Lítala 89 zpěvaček, které choralista, Karel Zednílc, pro zpěv liturgický pi" pravoval, co jednatel jal se zvelebovati zpěv obecný cvičeiiím a zavedením staročeských zpěvů roratních. Po od-chodu jednatele ujal se jednatelsví Dr.Václav Cába. Vdp. děkan pořídil 20 výtisků Graduale a v den sv. Cyrilla a Methoda i88o přednesena jest péčí ředitelovou Palestrinova Missa »Papae itlarcelli«, Introit, Graduale, Offertorium a Communio chorálně s úspěchem znamenitým. R. 1883 á 1884 konal zpravodaj ku pozvání nejdůst. pana biskupa, Františka de Paula hraběte Sch&nborna, v semináři několikadenní cvičení chorální s bohoslovci semináře. Roku minulého posléze učinil nejdůst, pan biskup, Martin Říha, záležitost Cyrillslcou a zvelebení zpěvu předmětem porad pastorálních po celé diecési. ' e símě péčí tří biskupů do lůna

země zaseté vzejíti a vykvésti musí, pochybovati nelze. Na sídle diecése jest pouze třeba organisátora zkušeného, obratností i vytrvalostí nadaného.
První Jednotu diecése založil v Táboře Karel Konrád, který železnou pílí a ne-úmornou vytrvalostí s jednotou svou stojí od počátku až po tuto chvíli včele činnosti Cyrillské v diecési Budějovické. Po náležitých přípravách zahájil pravidelnou činnost 4, neděle adventní 1873. chorální mší, o slavnosti Vzkříšení Páně roku následujícího 4h1. aTe Deum« Wittovým se sborem čítajícím 4 soprany, 4 alty, 4 tenory a 6 bassů. Jako všudy bylo i v Táboře překonati předsudky vzniklé z neznalosti, která triviální hudbu kostelní tehdáž na kruchtách všudy ještě strašící považovala za jedině oprávněnou a pravou hudbu církevní. Jakou cestou brala se reforma v Táboře, ukáže nejlépe seznam s'dadeb posloupně na kruchtu uváděných. R. 1875 : Greithova I. a IV. mše chorální a Stehleova Missa »Salve Regina«, »Te Deum« Foersterovo, při kterém 5o žáků gvmnasialních zpívajících verše tonu žalmového se střídalo se sborem vícehlasným, a téhož HStabat mater«, Haslerova Missa II. — 1876: Skuherského Missa IV., Křížlcovského Litaniae lauretaneae. — 1877: Foesterova Missa »in hon. sc. Adalberti«, Wittova Missa »in hon. sc. Luciae«, Kaimova Missa »Jesu Redemptor«, Stehleova Missa »Laetentur coeli«, Andr. Gabrieliho »Missa brevis«,