-84

Methoda vdp, děkanem, Josefem Sturmou, byla vzletnou řečí zahájena, o jejížto však další činnosti žádných zpráv nedošlo.
V Novém Hradci Král., dokud tam ještě působil nynější řídící učitel Lanžovský, Karel Píč, pol: račovalo se v díle již dříve za-počatém (viz »Cyrill«, XVIL, io) 5h1. Wittovou mší vin hon. S. Raphaelis arch.«, po níž se provozovala mše Jaspersova, Kaimova »lesu Redemptor«, Kravutschkova op. III., Křížkovského Te Deum a téhož mistra Litanie.
R. r8So: Ve Smídareeh oslavili vedle zprávy vp. kaplana, Václava Lachmanna, pétistoletou památku úmrtní otce vlasti, Karla IV., zavedením staročeských Roratů pomocí školních dítek péčí sboru učitelského vycvičených. Od té doby ujímal se sbor s veškerou vroucností zpěvu chrámového a provozovány jsou mše Stehleovy »Salve Regina« a Sychrova »in hon, sc. Josephie. Milý dopis končil slovy: Dá-li Pán Bůh, brzy od nás uslyšíte, že máme v Smidarech farní jednotu.
R. 1881 : Z Miletína bylo dp. farářem, Antonínem Kopeckým, oznámeno, že bude na osadě zřízena Jednota. K čemu tehdáž nedošlo, nyní po io letech uskutečňuje farář nynější. Lze souditi, že základy jsou dobré, když záměr před desíti lety obaiyšlený ve skutelc se uvadí. Také do OstrUŽna, do Slatin a Chlumce n. C. zaslány jsou na požadanou stanovy. Nebylo by lze následovati příkladu Miletíuského? V Brandýse n. 0. zveleben jest zpěv obecný zavedením přesných písní z kancionálu sv.-Janského a v dopisu p, učitele, Františka Faltusa, vyslovena vroucná touha po zí-ízení Jednoty. V POIÍČCe první pokusy učinil vp. Fr. Kuřil jednoulasnou mší Nešverovou.
R. 1882: V CerekViCi oblíbil si v reformě řídicí učitel, Fr. Vloravelc a zveleboval zpěv obecný zavedením kaucionálku Lehnerova, který i v UpÍCi byl přijat za rukověf zpěvu obecného i liturgického při cvičení Jednotičley 4o členů čítající, která by dle tehdejšího přání nyní mohla se státi Jednotou. V LUži vp. Štěpán Dvořák cvičil písně z kancionálu sv.-Jansleého za pomoci rolníka Vanáska, který cvičení houslemi do-provázel, a zavedli takovým způsobem písně na všední dni celélio roku.
R. 18S3: V Týncí n. L. měl redaktor ku pozvání vdp. kanovníka Patočky přednášku, k níž se dostavilo učitelstvo z celého vůko]í. Při slavné mši sv, přednesena Stehleova mše »Salve Regina« zcela správně. Jednotu sice zřídili, jakým spůsobem však působila, zpravodaji povědomo není.

R. 1884: Ve Chlenech pokoušel se farář, Karel Syrový, o zřízení jednoty a přihlásilo se ve schůzi za tím účelem svolané 5o členů. V Heřmanově Městci považoval řídící učitel, Václav "Zicha, krásný zpěv dítek za hlas Sirény, jemuž neodolají ti staří vousáči ze spolku zpěváckého i s dorostem, jejž cvičil kolega Mladějovský a obmýšleno spojení všech v jednotu Chriilskou.
R. 1885: V Kopídlně usiloval dékan, F. Kopecký, o zřizeuí Jednoty pomocí řídího učitele, Václava Straky. V Německém Brodě konal redaktor přednášku o zpěvu liturgickém za velmi četného účastenství starého sboru literátského, jakož i jiných hostů z kruhů hudebních; druhého pak dne přednesena při zpívané mši sv. Nešverova mše »in hon. Spiritus Sancti« za průvodu varhan Steinmaierových nákladem kostela pořízených; při odpoledních službách Božích zpíval u oltáře redaktor litanie své Lauretánské, sbor literátský 148 členů čí-tající na kruchtě odpovídal, připojiv i pří-slušné »Pod ochranu Tvou«, »Zdrávas Kralovno« a »Zvěstuj těla«. Večer slavila se v místnostech besedních »literátská večeře« dle starého obyčeje sborů literátských s modlitbou i zpěvy. Vdp. děkan, Antonín Vančura s veškerou láskou pečuje o rozkvět bratrstva, které přes nepřízeň dob minulých se v městě dosud zachovalo. Ku slíbeuéinu zřízení Jednoty C; rillské však nedošlo.
R. 1886: V Holohlaveeh nacvičil učitel a ředitel kůru množství písní, Rorate Lehnerovo, Nešverovu mši Mariansl.ou a 20 různých motett. Sbor liturgický čítal 6 sopranů, 6 altů, 3 tenory a 3 bassy. V ChoCni měl ředitel, Bohuslav Jeremiáš, sbor čitajicí ti sopránů, 8 altů, 3 tenory a 6 basů a provedl o biskupské visitaci při tiché mši svaté českou mši Sychrovu za po,noci zpěváckého spolku 65 hlasů, 8o dívek a zo hochů.
R. iSS7: V Borohrádku provozoval ře. ditel kůru, Method Mašíček, o nedělích a svátcích mešní s':ladby od Reimauna, Schweitzera, Missa in cantu chorali III. od Greitha, Missa Quinta od Skuherského, Missa »Salve Regina« od Stehlea; při zádušních službách Božích Requiem Křížkovského; při odpolední bohoslužbě Litanie lauretánslzé od Ki-ížkovského, Groisse a Mašíčka.
R. iS89: Do družiny českých měst, jež vrátily se od pseudoliturgické hudby kostelní ku pravé liturgické, vstoupila i staroslavná Litomyšl usilovnou snahou nového ředitele kůruLorniga, který přistoupil bez průtahu ku cvičení chorálu, jejž výhradně pěstuje v čase adventním i postním. 7, Or-