— 83 —

vou jednotou, zřízenou při filiálním kostele sv. Kateřiny ve VÍÍě)OVSi. O založeni její přičinil se vdp. Jan Hejtmánek, farář a biskupský vikář v Německé Bělé s vp. Janem Vikem. Aby novota rychle zdomácněla, vyučil velebný pan Jan Vík věřícím v kostele účel zpěvu posvátného i potřebu jeho. Ovoce kázaní vroucně a nadšeně předneseného ukázalo se hned odpoledne, kdy po nešporách ku sv. Cyrillu a Methodu v místnostech odboru místního Národní Jednoty severočeské konána jest první ustavující schůze, k níž dostavilo se 55 členů, z nichž 36 přihlásilo se za členy činné, 18 za při-spívající. Předsedou zvolen uvedený vp. Jan Vík, ředitelem řídící učitel josef Kovanda, jehož přičiněním členové překonali již prvopočátky běliem minulých tis let nacvičením značného počtu písní z obou dílů kancionálu sv.-Janslcého, chorálního Asperges, dvou slavnostnícli písní mešních 2 kancionálku Leluierova, které se zpívají již piným kostelem. Jednota skládá se skorem vesměs z dělníků továrních.
Nejnovější jednotou diecése Králové-Hradecké jest farní jednota Cyrillslcá V hiiletíně, jejíž vznik omamuje dp. farář, Filip Subert, listem z října letošního roku slovy: »Dostal jsem se bohudík na osadu, kde je lid k dílu Cyrillskému vhodný. Pan ředitel kůru má secvičený sbor, jenž každé neděle a každého svátku zpívá mše slohu přesného, celé texty, také Introity, Communio a vůbec vše, co missálem se předpisuje. Jednota tudíž ve skutečnosti jest již založena. Aby i právně existovala a trvání měla zaručeno, žádáme o přípovfdnou listinu a potřebný počet stanov k úřednímu zadání, doufajíce, že po novém roce si založíme odbor liturgický, který vlastně již účinituje, a sesílíme odbor literátský. Členstvo přispívající bude získáno. Bude to první krok. A druliým krokem bude — zveleba kostela.« — Tak jest to dobře ! Pravý Cyrillista zvelebuje osadu a stánek Hospodinův zpěvem a výtvarnou okrasou. Takovou měrou rozproudí se osadou život Cyrillský — celý. Církevně zpívati a církevně okrašlovati! V tom spočívá kouzlo života Cyrillského, jemuž chladní patronové nerozumí.
Vedle farnícli Jednot Cyrillských po‑
koušeno se na četných místech díecése o zvelebení zpěvu posvátného ve smyslu zákonodárství církevního, aniž však dosud došlo k organisaci, jaké k řádnému životu Cyrillské[nu jest třeba. Pokusy uvádějí se

zde chronologicky, jalo posloupně za sebou následovaly.
R. 1379 zahájil a neoblomnou pílí pro-váděl reformu v celém rozsahu zvěčnělý, velezasloužilý našinec, Ferdinand Saslca, ředitel kůru v JiČíně. Prácí dvouletou domohl se repertoiru, jak následuje. Mše: Skuherský: NIissa Quarta, Ouinta, »in hon. sc. Ferdinandi,r.. Stehle: »Salve Regina«, »Laetentur coeli«. Foerster: »in hon. sc. Adalberti«. Greith : Missa choralis Quarta. Witt : »in hon. sc. Augustini«, »in hon. sc. Raphaelis«. Benz: »in hon. sc. Caecíliae«. Jaspers: Missa I. Gangler: Missa II. Haller: Missa IV., VI. Sychra: »in hon, sc. Josephi«. — Requiem od Křížlcovského a Singenbergera. — Motetta: Z \Vittovýcli sešitů č. 1., 4., 7., 10., 19., 2 [ ., 23., 25., 26.,
29., 30•, 32-, 34•, 37-, 43-, 51 , 55., 61., 65 a, 67 , 69., 76-, 79., 82. 8h1., 83., 85., 90-, 93-, 95-, 59•, I04., 126. Z lib. Motett č. 8., 14•, 3L, 34, 35-, 38-, 41-, 43-, 46•, 47-, SI., 54•, (z hymnů `;Vittových) č. 2., 4., 8. 7. »Cecilie« od Kothea č. 10.,28.,29. 'L Cantiones sacrae od Mohra č. 34•, 38-, 40•, 44•, 47 (Litaniae ss. Nominis Jesu), 48., 50., 181. (Te Deum). Z Lelinerovy »Cecilie« a »Cyrilla« mnoho motett a ně-kolik z Mottet Slaiherského. — Nešpory Cimovy a chorální. Litaniae laurztauae Kř•ížkovského a chorální. Litaniae ss. Nominis Jesu chorální. Litaniae Omnium Sanctorum. Nlarianské antifony od NIettenleitera. — Při tiché mši sv. zpívány tyto nové anebo opravené písně: »Otče náš, milý Pane« (svato-Janský kancionál), »Hle, přijde pán« (dle starého kancionálu), »Zdrávas bud Panno Maria« č, 45, »Kristus Syn Boží« č. 49, »Kristus příklad pokoryK č. 144 (s novým průvodem), »Stála matka litující« č. 189, »O můj drahý Jesu Kriste« č. 188, »Vstalt jest této chvíle« (starý nápěv) č. 222, »Sv. Jene, reku Boží« č, Š38, »Bože, Tobě čest« č. 639, »Svatý Václave« č. 588, »Svatý Bože« (starý nápěv s novým průvodem), »Hospodine, pomiluj ny« (nápěv z Io. sto-letí s průvodem dle Zvonaře). Obrovsky program provedl zvěčnělý ředitel Saska v délzanském chrámu Páně. S gymnasisty, kde zpěvu vvučoval, nacvičil Sychrovu mši »sc. Josephi«, Te Deum chorální modus simplex a několik moteet. S realisty rnši »Cunibert«. Talcé na ústavě pro vzdělání učitelů zaháje[ra jest reforma Sychrovou
mší »sc, Joseplrí«. Slavná tato činnost zůstane památníkem nadšeného Cyrillisty. Doufejme, že nástupci podaří se zříditi jed-notu, co zvěčnělému zůstalo nespiněno, která dle dopisu z r. 1881 v den sv. Cyrilla a