— 77 —

čeno Asperges, Missa in festis solemnibus a Missa pro defunctis. Introity zpívány jsou hned z počát'~u aspoň o velkých svátcích. Věrným pomocníkem ředitelovým býval Václav Vydra, bývalý učitel z filiální školy v Hi-ídelci, nyní řídící učitel v Běcharech, který slavné mše hrou na varhanách do-provázíval, tak že řediteli bylo lze sbor náležitě říditi. Věrným pomocníkem obou vzorných Cyríllistů by1 farář, Františe' Snor, který z kaidéiio úspěchu srdečnou radost míval. Ušlechtilou povahu jeho charakterisuje poznámka, kterou k výroční zprávě z roku 1881 připsal: »Výše psaný pan učitel co ředitel kůru se všemožně přičiňuje i s filiálním p. učitelem o zvelebení zpěvu církevního. Bývalé šramocení s bubny a troubami jest odstraněno a ponecháno jedině, co do stánku Božího přináleží. Ač já jsem stařec 66 roleů čítající a hudby neznalý, činím aspoň tolik, že povzbuzuji k činnosti.« Ta-ková podpora a láska duchovního pastýře bývá nemalou pomocí ředitele vše podnílcajícího na zvelebení zpěvu, jemuž sbor jedva nacvičený zase se rozcházívá. Po mnohé práci poznal i ředitel, co všude jinde se ukazuje, že »jal<,-3 ve všem dobrém, tak i zde při cvičení ve zpěvu děvčata jeví lepší vůli a více vytrvalosti a předčí v tom způsobu jak chlapce tak mladíky i dospělé muže. Však děvčata jeví v tomto věku zvláštní lepost hlasu a nad jiné se hodí k oslav Hospodina, jako by Bůh zvláště nevinnou mládeží oslavován a veleben býti chtěl.« Slova zkušeno>tí potvrzená každý Cyrillista podepíše. A jakou odměnu bral výtečný ředitel za námahu? 7 zl. 35 kr. roční služby a Zaplat Pán Bůh! Za to ta odplata Pána Boha bude hojná v nebesích, tak jak upřímné a zasloužené byly pochvalné listy, jimiž nejdůst. konsistoř oba ctihodné Cyrillisty poctila. Poslední zpráva výroční pochází z r. 1888.
V Dobrém zřízena jest téhož r. 1881 Cyrillská Jednota jakožto dárek Ježíškovi k narození Jelio, jak dp. farář, Josef Čížek, ve výroční zprávě z r. 1883 s radostí ozvamoval: »Máme nacvičeny skladby mešní: »In hon. Spiritus Sancti« od Nešvěry, »in hon. sc. Stephani« od Smolika, »in hon. sc. Venceslai« od Múllera, »sc. Fidelis a Sigm.« od Mo]itora, »sc. Ambrosii« od Witta, první a čtvrtou chorální mši, chorální Te Deum, Asperges a Vidi aquam z kancionálu Lehnerova, téhož lauretánské litanie a Te Deum Foersterovo. Každý z 20 členů Jed-noty má svůj kancionál Lehnerův. --Mešní písni věnována byla zvláštní péče od sboru literátského a zpívány byly dle Le

hnerova kancionálu adventní II., vánoční L, postní I, a IL, velkonoční L, obecná L, II. a VIL, zádušní I, a II. Písně ku požehnání nacvičeny a zpívány skoro všechny: 1., 2., 3,, 4•, 6., 8., g., to., písně před kázáním a po něm; mnoho jiných písní zpíváno od sboru literátsl<:ého před a po mši svaté z kancionálu sv.-Janského. Nešpory střídavě zpívány na hlavní svátky v roce. Jelil~:ož zdejší farní osada velmi rozlehlá jest v po-horské lerajině, těžko jest údům Jednoty určitý pořádek činnosti zachovati. Nad to mnohý odkázán jest denní prací svůj ve-zdejší chléb sobě v potu tváři dobývati. Z těchto zpráv poznáte, pane předsedo, že Jednota naše jsouc skrovna a chudobua, přece jalo ona vdova v chrámu Jerusalémsivém haléřem svým přispěla ku zvelebení hudby církevní. Stará stavba sbourána, do bubnů naložena povidla, fagoty a valdhorny zastrčeny za krovy, smetí s kruclrty smeteno na smetiště, z,íklady k nové velebné budově založeny. Mámt za to, že pomocí Nejvyššího stavba bude dále provedena. Cantemus Domino canticum novum!« Tak zněla pi-eutěšená zpráva z roku 1883. Co se Jednotě přihodilo, že od té doby žádných zpráv více o stavbě budovy nedošlo? Stavba tak krásně počatá nesmí zůstati nedokončen
Roku následujícího zřízena jest Jednota Cyrillská ve Velími přičiněním tehdejšího dp. faráře, A. Pa%outa. Reditele;n zvolen Jan Kvapil, řídící učitel, jednatelem Max Bub, učitel. Sbor liturgický čítal 23 hlasů, literátský to mužů. Z kancionálu sv.-Janského nacvičena jest 1. a 3. mše slavnostní a několik jiných písní mešních. Zpěv líturgický dosud se valně nepěstuje, jeliko ve výroční zprávě poslední z roku 1888 uvádí se pouze Stehleova mše »Salve Regina« a několik drobností. Jelikož dp. farái•, Blažej Krunert, předseda Jednoty, nadšený Cyrillista ja'cožta kaplan v Poděbradech pro reformu zpěvu církevního horlil, lze nadíti se, že za správy jeho Jednota Velímslcá rozkvěte.
Tři léta následující nebyla v diecési zřízena Jednota žádná. Teprvé rok 1886 se zase polepšil.
V HOřÍCÍCh nastal obrat příchodem výtečného ředitele kůru Františka Jiráska. Když půda pro přesnou hudbu chrámovou byla dostatečně připravena, počal ihned se sborem čítajícím 5 sopránů, 6 altů, 3 tenory a 5 bassistů provozovati skladby Skuherského, Witta, Stehlea, Greitha, Křížkovského, Nešvery, Mettenleitera a j., zejména následující: S k u h e x s k ý: Motetta, Missa