— 61 -‑

spojené výlohy ze svého. Aby novota rychle zdomácněla, o to se postaral vp. Jan Vík, který ve výtečné leči v kostele našem dne S. července t. r. věřícím jasně vylíčil účel zpěvu posvátného i potřenu jeho. Zpravodaji nezdál se při řeči té velebný kazatel býti Cyrillistou »nováčkem«, ale spíše pro naši věc cele zaujatým veteránem.. Ovoce kázaní tak vroucného a přesvědčujícího ukázalo se hned odpoledne, kdy se po nešporách ku sv. Cyrillu a Methoději v místnostech místního odboru Národní jednoty severočeské konala prvni ustavující schůze Cyrillské jednoty, Dostavilof se k ní S5 členů, z nichi 36 přihlásilo se jako činni a t8 jako piispívajíci členové. Členy za-kládajícími stali se vdp. Jan Hejtmánek a vp. Jan Vík. Po zahajovací řeči vp. Víkem proslovené a po přečtení stanov vykonána volba výboru a při ní zvoleni : vdp. Jan Hejtmánek, farář, protektorem, vp. Jan Vlk piedsedou, Jos. Kovanda, řídící učitel, ředitelem zpěvu, Jan Kubů, ml, učitel, jednatelem, Jan Němec a Frant. Janků členy výboru. Schůze ukončena staročeským chorálem: »Hospodine, pomiluj nyu, — Po

čátek tento dosti příznivý slibuje i dobrý přinésti konec; členové překonali jii prvopočátky během tii let, co zpravodaj na osadě působi. Veliký počet písní z obou dílů kaucionálu Svatojanského osvojen jii důkladně, chorální Asperges, respunsoria a dvě slavnostní mešní písně z kancionálku Lehneruva zpívají se celým kostelem. Ku cvičení tak četného počtu zpěváků jest zapotřebí harmonia, k jehož zakoupení máme sto chutí, ale žádných penéz. Jsmcf chudí jako ta kostelní myš, členové naši jsou skoro vesměs tovární délníci a dle stanov snížen piispěvek členů při spívajících na ročních — 12 kr., kdeito členové činní neplatí ničeho. Kdy za takových okolností moino doufati, že pokladna naše ,stloustne« tak, aby se mohlo harmonium byt i nejlevnější koupiti? Maně mi tu napadá, že leckde truuchnivi harmonium, jehož klávesy za celý rok se nepohnou a měchy pavouci sití svou opřádaji, kdežto u nás opět by se rozezvučelo a platných sluieb nám i Páru Bohu vykonalo.
Josef Kovanda, ředitel kůru.

Literatura.

Polskie piešni košciola katoliokiego od najdawniejszych czasów do kofica XVI. stól, zebral K s. J ó z. S u r z y tí s k i, Dr, sw. ko1. — Tot název knihy, jel právě v P o z u a n i vyšla a pro nás Cechy zvláštně jest důleiita. Zavírá v sobě texty nejstarších katolických písní polských do 16, století, které vys. zaslouiilý spisovatel čerpal z původních zřídel, která z piedu položil. V úvodních statích pojednává pak spisovatel o těchto zřídlech, o vzniku a rozvoji církevní písně polské. A zde právě doznává i dr. Surzytíski, co obšírněji dokázali jsme ve zvláštním po-jednání České král. společnosti nauk, že polsl<á píseň církevní vznikla z české. Jako Čechy staly se Polsku kolébkou víry, tak i polské hymnodie. Pan autor dí o tom: „NajwiNCéj przeciei vplytvu na nasza poezya koácielna, miaYy iródla czeskie — gdy~ przy wielkiem pokrewieústwie jrzylców praca i vzajemne porozumiewanie siv na polo literackiem nadzwyczaynie byly ulattvione,« To obšírně a důkladně dovodili také Wilh. B r u c h n a 1 s k i (Przeglad powszechny 1884) a dr. Mik. B o b o w s k i (Polska poezya ko~c... . 1886). Proto pan autor pojednáni těchto spisovatelů hojně ulil, jakoi i našich „Dějin posvátného zpěvu staročeského« i Jirečkovy Hymuologie. Ostatní prameny, jichi ulil, jsou velmi četné. Však neulil jich

p, spisovatel jinak, leč prutříbiv je prve náležitým kritickým soudem, jakž nejubširněji d ,kazuje pii nej památnější písni našich polských brati'i ,Bogarudzicau. Obšírně a stiízlivým soudem hájí tuto píseit s námi proti odpůccům autorství sv, Vojtěcha. Na konci těchto úvah vyznává spisovatel, jak drahá mu jest i ta staropolská píseit kostelní. ,Stare nasze pie~ni košcielne — to najdro szy skarb nasz narodowy, ~wiiate dziedzictwo po przodkach . , . Sa one zarazem jeduym z najtrwalszych pomników naszéj naroduwéj ošwiaty.« — K nápěvům vzadu přidaným, dodáme něco doplňků. Prvá píseit «Z d r o w,a b u c z, Maria« má nápěv latinské prozy : „Ave hierarchia, coelestis et pia«. Nápěv 14.Písuě»0 Jezu naaz Zbawiciclu« vzat jest ze starší velkonoční »Przezhve swiete z martwych tvstanie«. Nápěv 16. pisně „Jezu madros i pravda« (Patris sapientia) má též naše píseit „Umu. čení našeho Pána jezu Krysta«, jež obsahuje se jii v kancionálech z r. t5ot a t5o5. 29. píseit »S u rrexit Christus hodie« jest českého původu. Obsahuje se jii ve Vyšebrodském rukopise z r, toto. (Viz také: Dreves, ,Cant. bohem.«), Rovněž tak 36. píseň »Ascendit Christus hodie«, jel obsahuje se v rukopise universitní knihovny praiské z XV. stol. (nikoli ze XVI , jak dí Dreves), X. E. z. Konrád.

" Veškeré starší ročníky ,Cyrilla” má na skladě redakce ,Cyrilla” v Karlíně. S hudební přílohou číslo S.
»CYRILL« vychází vždy 15. každého měsíce. Předplatné, které činí poštovní poukázkou na celý rok
2 zl, 20 kr,, piijímá redaktor F. J. Lehner v Karlině. Reklamace budtež zasýlány do expedice v Aka‑
demii křesťanské v Praze (Řetězová ulice č. 223).
Nákladem vydavatelovým. — Knihtiskárna »Politiky« v Praze.