-- 52 —

seznam uveden jest v ročníku XVI. str. 66. tohoto časopisu. Mnohostranná činnost jeho byla bohužel příliš záhy a neočekávaně přerušena. R. 1889 byl zpravodaj návštěvou u lékárníka Mlado-Boleslavského Karnolla, známého milovníka i znatele chorálu i přesné hudby církevní. Vracejícího se zdráv a vesel doprovázel ředitel Hruška na nádraží. Kdo by se byl nadál, že přátelské rozloučení bylo posledním pozdravem na světě ! 7.a nčlcolik dní doletěla do Karlína smutná zpráva, že pilného pracovníka Pán Bůh k sobě povolal v piném proudu práce a v květu mužské síly. _ Mezi Cyril-listy jméno jeho nevyhyne. Zij e dále ve skladbách svých, kterými jednoty Cyrillské oslavují služby Boží, s vděkem pamatujíce na tollo, z jehož duše se vynořily. Hodným nástupcem jeho v Mladé Boleslavi stal se josef Sychra, který v témž duchu dále pracuje zpěvem i skladbami.
(Pokračování.)

jest Wittovou mší »Exultet« a »in hon, sc. Francisci Xaverii«, Hruškovou »Ecce Dominus veniet«, Koenenovou »Panis Angelicas«, Wittovým »Stahat mater« a Te Deum, Hruškovými nešporami a Te Deum, Tak horlívou činnost odměnil nejd, pan biskup Litoměřický, Emanuel Jan, pochvalným dekretem, v němž výslovně se uvádí, co zasloužilý ředitel v oboru hudby posvátné dosud vykonal, o čemž napotom velepastýř při generální visitaci r, 1888 osobně se přesvědčil, když při pontifikální mši IIruškova mše »Gaudeamus omnes« k tomu účelu složená se přednášela, a ob-daroval skladatele skvostným prstenem, jakožto důkazem vrchnopastýřské uznalosti. Jako horlivým ředitelem, byl František Hruška neméně pilným a plodným skladatelem, čehož důkazem jsou hojné skladby v hudebních přílohách »Cyrilla«, jakož i jinde vydané anebo v rukopise zachované, jejichž

Praktické názory v novém smeru hudby církevní,
Sestavil Jan Ev. Zelinka. (Pokračování.)

Nyní možno počíti s cvičbou zpěvů chorálních složených v modu II.

Naše C dur od III. stupně zobrazuje nám modus III. či p h r y g i c 1. ý authentický :

		e	f g	a	h	c	d	e	(C dur od III. stupně)	
v dru-	houst, kl.	sopr, klíč	d	es	f	g	a	b	c	d	(B dur od III. stupně)	
hém	bassový	houslový	f ges as	b	c	des es	f	(Des dur od 1II. stupně)	
spůsobu	klíč	klíč	{tis	g	a	h	cis	d	e	lis (D dur od III. stupně) atd.	
prvý	spůsob v klíči F	š—~—_				_			
		Snalis				dmnin.		
		e	f g	a	h	e	d	e	
druhý	spůsob v klíči C	_ ť=		I=
~~ —			_~	=K	

Závěrečným tonem III. modu jest e (v původním znění stupnice), dominantou či vládcem nemůže však býti ton Tt, poněvadž, jak již podotknuto bylo, jest tonem neurčitým a často v b proměněn býti musí za příčinou zamezení příkrého kroku zvětšené kvarty t r i t o n u s (obsahuje tři celé tony), proto vzat jest co dominanta nejbližší tone (do), VI, stupeň frygického modu. Objeví se tedy repercussio ini-do (ut).
Modus IV. či frygický plagální má opět finálu svého modu authentického, z něhož jest odvozen, dominanta leží opět o terci níže pod dominantou frygického modu authentického, tedy a (la), repercussio mi-la.
h	c	d	e	f	g	a	h	
	Snalie	domin.	y*1	

				
si	do	re	glti fa sol	la	si	
	d	es	f	g	a	
	tas g	a	h	cis	
	f ges as	b	e	
Každý modus transponujeme dle objemu hlasů jaké máme k disposici. Modi plagální transponujme dle základního tonu**) (finalis)

*) Pon;vadi 4 (h) nad finalou ]eiící snadno ku
zamezení tritonu v {7 se proměňuje, nacházíme nad 3.
čarou co upozornění, ie (b quadratum) zpívati dluino.
**) Spůsob tento velmi usnadní rozeznání modu.