51 -‑

zavá láska pravého Cyrillisty nepřestane ji kypřiti a svlažovati, aby zaschlý stromek zase bujně se zazelenal. Útlé však sazeničky bucTtež pečlivě pěstovány, aby rychle z nicli vzrostly bujaré a svěží stromky farních Jednot Cyrillských. Praha již jest Cyrillská. Budiž rychle po veškeré arcidiecési Pražské do'.conán obrod Cyrillský.
Diecése Litoměřická
Po Karlínské první Cyrillská jednota farní zřízena jest v BeZně přičiněním vele-horlivého i•ídícího učitele, Václava Vaň'.ca, o jehož požehnané činnosti již dříve zpráva podána byla (»Cyril]«, XVII. 20, 25.) Na den sv. Václava 1879 promluvil zvěčnělý děkan a vikář, Jan Hrůša z kazatelny o účelu Jednoty, vybízeje k hojnému přistupov íní. Slova padla na půdu úrodnou, několikaletou prací již připravenou. Přihlásilo se 57 členů, 27 činných a 30 pi-ispívajících. Mládež cvičila se ve dvou odděleních třikrát v týdnu, dospělí zpěváci konali pravidelné zkoušky. R. 188o cvičeny jsou: Wittova mše jednohlasná op. 31., Molitorova »Tota pulchra es Maria« a »sc. Fidelis«, Haslerova Missa secunda, a » Dixit Maria«, Schalerova dvoulilasná op. 32, Dieboldovo 4111. Requiem, Palestrinova »Aeterna Christi munera«, Missa »Octavi Toni« od Orlando de Lasso. Lid v Jednotě si obecně obliboval, v osadě byl znáti ušlechtující vliv, jaký Cyrillská Jednota vůčihledě si zjednávala. Valné hromady bývaly věnovány po-učení a povzbuzení obecnému. Aby zpěv Cyrillský i ve vůkolí se šířil, podnikla jed, nota r. 188I výpravu do Vtelna na sedmi povozech, kdež zpěvem svým při s!avných službách Božích i sousední osady k následování povzbudila. Téhož roku rozmnožil se repertoire Singenbergerovou mší »in hon. sc. Joannis Baptistae«, mší pro defun• ctis pro 4 lilasy smíšené od Kašpara Etta, Requiem Křížkovského a dvouhlasým od Witta. Nebylo jediné neděle nebo svátku, aby sbor liturgický, čítající 7 sopránů 5 altů, 3 tenory a 4 bassisty, nebyl před-nesl některou skladbu bucT jedno- nebo vícehlasou. Vedle zpěvu liturgického pěstoval se stejnou měrou zpěv obecný. Ku oběma mešním písním slavnostním: »Hospodine všemohoucí« a »Hospodine, všech věcí Pane« přibrána rokem tímto i třetí slavnostní z kancionálu sv.-Janského, »Spěj duše, zbožně k výšině«. Sbírka písní na-cvičených ji- za let dřívějších byla tak hojná, že lid pěl v kostele každého dne a každé neděle píseri jinou, a pěl l;rásně

a správně. Rorate byli zavedeny již r. 1849 Pro odpolední bohoslužbu nacvičeny jsou Lehnerovy Litanie zpívané, tak že kostel po celý den nedělní zpěvem zazníval. Aby i kollegy své k následování nadchnul, před-nášel velellot•livý ředitel v konferenci učitelské v Mladé Boleslavi o zpěvu chrámové m, zejména o vyučování zpěvu kostelnímu na školách obecných, poděliv jednotlivce stanovami farních Jednot Cyrillských, roku pak příštího vydal poučný spis »o reformě hudby chrámové«, jakožto stručný návod, kterak dlužno sobě počínati těm, ktei•í dílo Cyrillské v život uváděti počínají. Účinkování tak výtečné neušlo pozornosti míst vyšších. Biskupská konsistoř v Litoměřicícll vyznamenala vzorného učitele a ředitele kůru pochvalným dekretem a císař pán daroval jednotě jakožto patron kostela 5o zl., za které zakoupeny jsou Lehnerovy kancionálky a Chlumovy zpěvníky. Jestliže již za dřívějších let v adventě a v postě přednáší-valy se výhradně mše chorální, dospěl po tolikaletém pěstování zpěvu polyfonického tam, kam každý ušlechtilý hudebník v pravdě církevní dospívá — ku chorálu gregorianskému, který až dosud do pozadí ustupoval. Nyní i mezi rokem častěji přednášeny jsou mše výhradně chorální a zvolna naváděti i lid, aby přizvu-koval. 7a odměnu takové píle a k radosti osady dal vdp. děkan vytisknouti I000 výtisků zpěvníku, v němž zahrnovalo se vše, co lid na osadě zpíval. Po Karlínské první a nejstarší farní jednota Cyrillská ]světe neustále, ukazujíc, jak vzácné ovoce plodí láska a nadšení vzorného učitele, který učí slovem a příkladem. Před nějakým časem konány jsou na osadě misie. Vrátivší se missionáři zpravodaji vypravovali s nadšením o kráse zpěvu Bezenského a chválou vynášeli Bezenskou jednotu Cyrillsleou. Chvála takových svědků zněla mi v uších llarmon ií líbeznou. Talz jsem si vždy pilsobení Cyrillských Jednot představovával, aby byly vzorem a školou osad v naší krásné vlasti.
V Mladé Boleslavi zakončeno jest první odbobí (viz »Cyril]«. XVIL, Ig) a zahájeno drullé pořízením nových varhan Steinmayerovýcll za 3954 zl., majících 17 znějících hlasů, načež dosavadní sbor kostelní, čitaj ící 21 mužských, 26 ženských a 32 dětských hlasů r. 1885 za jednotu Cyrillskou se pro-hlásil, která ihned jala se zvelebovati též zpěv obecný zavedením literátské mše »Hospodine všech věcí Pane« a jiných písní z kancionálu sv.-Janského přičiněním odboru vzdělaného jednatele lékárníka Karnolla. Repertoire skladeb liturgických rozmnožen