-30

jsou již zasvěceni v tajemná kouzla nejkrásnějšího zpěvu církevního. Poutník hudebně vzdělaný na kruchtě Staroboleslavské nalezl vše, čeho na každé kruchtě Cyrillské býti má: direktář, Graduale Romanum, Epi. tome Graduale, Ordivarium Missae, Responsoria mešní a j. Introit a Communio nescházely při žádné mši zpívané a bývaly za velmi zručného a správného průvodu varhanového zpívány vždy chorálně. Graduale a Offertorium direktářem předepsané přednášeny někdy chorálně, někdy vícehlasně. Mše dle různých slavností zpívány bud chorálně, bud vícehlasně, a to á capella anebo s průvodem varhan, výminečně ku přání vdp, probošta při funkcích jeho s průvodem nástrojným, ředitelem za tou příčinou upraveným tak diskretně, že tím skladba přesné církevní žádné újmy netrpěla. Průvod varhan prostě nahradil se privodem nástrojným. Bylo znáti, že se to děje výminečně, ale tak, že radost se nekazila ani Cyrillistovi, jehož idealem jest zpěv á capella. Pravidelně se provozovaly mše, jak následují: Hruška: Missa »in hon. Nominis Jesu«, Missa »in hon. sc. Laurentii« ; Foerster: Missa »in hon. sc. Adalberti« ; Prucha : Missa »Angelica«; Skuherský: Missa brevis, Missa a duas voces, Missa op. 1 i ; Sychra : Missa decima, Missa nona, Missa sexta, Missa choralis in festis solemnibus, Missa choralis in festis dupplicibus; Witt: Missa »in hon. sc. Francisci«, Missa »in hon. sc. Luciae«; Greith: Missa »in hon, sc. Josephi«, Missa ad 3 voces, op. 13; Stehle : Missa »Alma Redemptor.«, »Salve Regina«; Surzyňski: Missa »in hon. sc. Magdalenae«; Koenen: Missa »Panis angelicus«; Schaller: »de Beata«; Kbnig: op. 8,; Sandtner: Missa »de Beata«; Vittoria: Missa IV. toni; Palestrina: Aste Confessor«, Každoročně na svátek sv. Václava provozoval v kostele téhož světce, kdež sv. patron mučennickou smrt podstoupil, skladbu vlastní »in hon. sc. Venceslai«. Yilland : Requiem. Z Ordinarium Missae mši chorální 1., z., 3., 4. — Od té doby, co Sychra ze Staré do Mladé Boleslavi se přesídlil, nedošla o Jednotě Staro-Boleslavské žádná další zpráva, a nelze prozatím oznámiti, jak nástupce Sychrův v díle tak znamenitě započatém pokračuje.
Cyrillská jednota v Litni r. 1885 zřízená zahájila činnost založením školy pěvecké, kterou hned na počátku navštěvovalo 14 hochů a 2v děvčat. Cvičení konala se v letní době ve středu a v sobotu od 1—3 hod. odpoledne, v době zimní v úterý od 3—4 hod. odpoledne, a ve čtvrtek od 8—10 dopoledne. Cvičitelem byl řídící učitel Jan

Vilt, který vyučoval dle Chlumova Cyrillského zpěvnílzu. V kostele provozovány říze-ním ředitele kůru, J. Pacovského skladby: Hruškova 3h1. »in hon. sc. Joannis Nepom.«, Nešverova 4h1. »in hon. sc. Gustavi«, Syclirova ihl. »in hon. sc. Josephi«, kromě různých mottet, jakož i chorálu gregorianského. Jednatelem jest od počátkii kaplan josef Kreisinger, bývalý prefekt choru v semináři Pražském, který o rozkvět jednoty se po-stará, jak ústně redaktora ujistil.
Po Praze největším a nejdůležitějším městem veškerého království jest Plzeň, ku které hned od počátlzu redaktor s toužebností pohlížel. Jednota Cyrillské ustavila se zde r. 1886, zvolivši předsedou JUDr. Václava Patáka, advokáta, ředitelem učitele Adolfa Benýška, náměstkem josefa Rybu, správce č. dívčí školy, pokladníkem seniora tehdejšího a nynějšího arciděkana Františka Herolda, do výboru pak veškeré ředitele českých škol Plzeňských. Ředitel cvičil pokročilejší pěvce a pěvkyně po dvou hodinách týhodních, 3o dívek školy měštanské, s nimiž několik učitelek zpívalo a 20 altistů gymnasiálních, aby činnost co nejdříve a a nejslavněji zahájena byla, jak novězvolený výbor se byl ustanovil, který redaktora po-žádal, aby skladby, jimiž by první Cyrillská slavnost se zahájila, sám zvolil a do Plzně ku křtinám jednoty zavítal. Jelikož myšlénka ku zřízení Jednoty Plzeňské zrodila se v jubilejním roce úmrtním sv. Methoda, odporoučela se bezděčně Hruškova mše Vele-hradská, která kromě toho rázem svým slavnostním při poměrné jednoduchosti k účelu tomu dobře se hodila. Při generální zkoušce, ku které redaktor do Plzně se dostavil, shledal imposantní sbor 120 hlasů, s nimž prošel partie chorální, Introit, Graduale, Offertorium a Communio. Mše Hruškova byla ředitelem Jednoty svědomitě nacvičena. Z generalní zkoušky šlo se přímo do místností literární jednoty Plzeňské, kde redaktor konal přednášku, v níž souvisle promluvil o veškerých tvarech hudby církevní, vysloviv ku konci radost z toho, že slavný druhdy sbor literátský v staroslavné Plzni před stoletím zrušený slaví vzkříšení své Plzeňskou Jednotou Cyrillskou. Přítomno bylo veškeré duchovenstvo, učitelstvo, profesoi•i a mnoho jiných vynikajících osobností. Dne následujícího sloužil vypravovatel v arcidělcanskéin chrámu Páně velkou mši svatou. S lcrtichty poprvé zavzněl mohutným sborem choralní Introitus, po němž rozproudila se velkolepými prostorami bohatá harmonie zvěčnělého skladatele, souhlasící s architektonickou nádherou velebné svatyně, osadou