-29

nacvičenými skladbami mešiúmi též pastorální mše D dur od Fiihrera a instrum, mše od Jos. Drahoráda. Kterak se stalo, že ku skladbám Cyrillským přimíchalo se tak lehké zboží, vysvětliti nelze, jelikož ctihodný ředitel nedávno na věčnost odvolán jest a tudíž odpověděti nemůže..
R. 1883 zřízena byla Cyrillská Jednota ve ChVálenÍCÍCh vdp. vikářem josefem Tang-em a řídícím učitele.n Benediktem Brey chou, jednatelem jest Václav Fořtl. Dle poslední výroční zprávy čítá sbor liturgický 6 soprauů, 6 altů, 2 tenory a 4 bassy. Pravidelné zkoušky konají se dvaleráte v týdnu, v nichž nacvičily se průběhem roku : Sychrova Missa »in honorem sc. Josephi«, Hruškova »Míssa Velehradensis«, Nešverova »in hon, sc. Vincentii«, Průchova »Missa Angelicacc, Kří.žkovského litanie a j. Zpívaná mše bývá pouze o svátcích a zpívá se pak vždy latinsky a Credo celé, jakož i případné Graduale, Offertorium a Communio. Pouze na Introit ještě nedošlo, ale bohdá dojde. Větší část činnosti připadá sboru literátskému, jehož členové shromaždují se v neděli a ve svátek půl hodiny před bohoslužbou ve chrámu Páně, prozpěvujíce písně na tu dobu církevního roku připadající, při mši svaté písně mešní, po skončené bohoslužbě pak písně příležitostné tak dlouho, pokud lid kostel neopustil. V adventě zpívají se Rorate redaktorem vydané. Při od-polední bohoslužbě dle Rukověti odpoledních pobožností konané zpívají se přede-psané žalmy a písně, na větší svátky zpěvy nešporní střídavě s lidem, vše výhradně dle kancionálu sv.-Janského. Sbor literátský čítá 12 členů. Ve škole pěvecké vyučuje se 12 hochů a 12 děvčat. Jednota má v archivu svém I04 hudebniny, 6 zpěvníků, 1 Gradual a 17 spisů odborných.
Jednota v KoUPimi roku 1883 zřízená hlavně přičiněním kaplana J. Handrejcha, dosavadního jednatele, čítala hned na počátku 6o členů, výbor pak skládal se zhudební inteligence městské. ÍZedítelem byl Hugo Doubek, který však, nevyvinuv ještě dostatečnou činnost, do Belovaru se dostal. Bez vůdce a cvičitele nebylo žádné činnosti. Dle právě došlé zprávy čítá jednota 20 činnýcll a 35 přispívajících členů, z čehož souditi lze, že jednatel v činnosti započaté pokračovati hodlá, k čemuž mu redaktor všeho zdaru z toho srdce přeje.
Téhož roku zřízena jest jednota v PředméřiCíCh horlivostí faráře J. Štětky a péčí řídícího učitele Vincence Ležulky, který z Io členným sborem pečlivě vycvičeným před-nášel: Wittovu mši :>in hon. sc. Francisci«,

Schallerovu »Hodie Christus natus est«, a téhož 3111. »ad dulcissimum cor Jesu«, Bliedovu »in hon. sc. Catharinae K, Kaimovu »lesu Redemptor«, Hallerovu 2111. Missa Quinta a Requiem, Foersterovo Te Deum. Píseň obecná pěstuje se s dítkami škole povinnými.
Jednotě na Peruei r. 1884 založené dařilo se dle zprávy kaplana a jednatele, Františka Stědréllo, dosti dobře. Snahou řídícího učitele a ředitele jednoty, Františka HansIa, jest repertoire mší, jak následuje: Schweitzerova Missa »in hon. Infantis Jesu« a téhož »iu hon. Angelorum custodum«, Reymannova C dur a D dur, Stehleova Missa »Salve Regina«, několik Sch~pfových, Ettova Missa pro defunctis a Riegelovo Requiem. Pravidelná zkouška bývá jednou v týdnu. Zpěv obecný pěstoval pilný cvičitel, Bedřich Hallaburt, učitel, se všemi školními dítkami 3. tř;dy. Ve filiálním kostele Cernochovském ujal se zpěvu s veškerou vroucností tamější učitel, Václav Krejný, který kromě dítek cvičil též jinochy i dospělejší dívky. Kromě uvedených hudebnin má jednota 17 kancionállců Lehnerových, 13 výtisků školy Chlumovy, 3 výtisky spisku Vaňkova o reformě zpěvu a j.
Založení jednoty v Staré Boleslavi usneseno jest r, i 88o na poradě za tou příčinou svolané zvěčnělým proboštem kapitolním, Msgr. J. Hlaváčkem, za souhlasu veškerých členů kapitoly, když redaktor účel i organisaci její objasnil. K form ílnímu zří - zení došlo však teprvé roku 1885, když bývalý varhaník, Josef Sychra, ředitelství dosáhl. Za zprávy jeho stal se kůr Staroboleslavský stánkem Cyrillského zpěvu a školou veškerého vůkolí, jakož vůbec všech poutníků ]c Matičce Staroboleslavslcé zavítavších. Každý milovník hudby cirkevní, zejména však ředitelé venkovských ]cůrů, měli zde vítanou příležitost, aby vzdělali se v oboru správné liturgické hudby církevní. Při veškeré bohoslužbě střídal se choral s klassickými skladbami polyfonními, a to i na všední dni, byt i ve způsobě prosté, avšak vždy ušlechtilé a církevní, jak redaktor několikrát na vlastní uši se pře-svědčil. Zavítal kdysi bez ohlášení ve všední den s bohoslovci, když již mše svatá byla započala. Na kruchtě zpívala se mše chorální s průvodem varhan několika hochy tak tklivě a zbožně, že bohoslovci na dobrý chorál zvyklí, jelikož jej téměř výhradně pěstují, krásou jeho unešeni byli. Nenadáli prý se, že chorál jen několika hochy před-nesený jest s to, aby srdce tou měrou rozehřál. S radostí jsem tehdáž seznal, že