-- 5 —

Missa decima, auctore J. C. S y c h r a. Missa Quadrag. (choral). Missa »iu honor. S. Spi - ritu sancti«, auctore J. N e š v e r a. Missa »in lion. S. Stephani«, auct. O. Smolík. Missa H iu hon. S. Guniberti«, auct. R a m-p i s. Missa in A, auctore F. K o e n e n. 1Vlissa »Panis angelicus«, auct. F. K o e n e n. Vokáhú requiem z Es od J. N. S l: r a u p a, (»Dies ira« odLeliulcy). Missa pro s. nocte (jednotil.), auctore W. B. Janda. Missa »Heriberti«, auct. K o e n e n. Missa »Angelica«, auctore F. Suchý. Missa »Exultet«, auctore Fr. W i t t. — M o t e t t a od C a inera, Fialy, IIoráka, Jandy, Sychry, Smolík-,i, Zelinky a j. — Yange lin-(Tua od Zelinicy a Traumiihlera. Te Deum, auct. P. Křižkovský. Te Deurn, auct. J . F , . Z e 1 i n 1: a. »Ecce quomodo« od H a n d l a. » Vexilla Regis« od B i n d e r a. »Popule meus« od S ch w e i t z e r a. );Regina coelí« od Lottiho.
Ve farním kostele sv. Štěpána začal se pěstovati picsný zpěv církevní pobídkou vdp. farái e Václava Nyklesa a to hned zřízením farní Jednoty Cyrillské, jejíž org inisace ujal se tehdejší kaplan, Františel Benda, školu pak pěveckou cvičili František Sládek, 6o dívek školy obecné dvakrát a 20 učeiiníků jednou v týdnu, učitel A. Moudrý první oddělení dívek školy mčštanské, ředitel pak téhož ústavu, josef Balcar, druhé oddčlení děvčat pokročilejších. Pomocí školy pěvecké počal se zvelebovati zpěv obecný. — Sbor liturgický ředitelem Ottomarem Smolíkem řízený čítal r. i 88o na počátku činnosti 4 soprany, 3 alty, 3 tenory a 4 bassy a provozoval skladby mešní, jak následují: Molitorovu »in hon sc. Fidelis a Sigg.«, '\Vittovy »in hon, sc. Ambrosii«, »in hon. sc. Luciae«, »in hon sc. Augustini« a »Exultet«, Greithovu Missa choralis F dur, Stehleovu »Salve Regina«, Rampisovu Missa »Cunibert«, Dieboltovu »Auxilium Christianorum«, Foersterovu »de Beata«, Kaimovu »lesu Redemptor«, Hallerovu Missa Quarta a několik mší choralních. Gradualia a Offertoria komponoval si skladatel co dobrý hudebnílz většinou sám. V letech následují-cích pracováno ještě usilovněji, jelikož vedle povinného zpěvu školního cvičili zpěvu církevnímu žáky a žakyně František Krauský, J. Beran a sl. Karolína Jeřábková, připravujíce tahovou měrou zpěváky pro rozšíření sboru liturgického. Ku cvičení používáno místností školních a zakoupeno harmoniu-n, kn. arc. konsistoř pak obdarovala jednotu Cyrillskou to výtisky kancionalu sv.-Jan--ského a hlasem varhan. Když po pracné přípravě první řada zpěváků vycvičena byla

tou měrou, aby vřaděna byla do sboru liturgického, ředitel kůru je nepi-ijal, jelikož pro množství soukromých hodin po domecli k pravidelným zkouškám žádnélio času na-lézti nemohl, čímž mnohoslibná činnost jed-noty ochromena byla. Bez zkoušek není totiž žádné pravé hudby Cyrillslzé, a bez obětovnosti ředitelovy žádné živé jednoty Cyrillské. A tak s nevšední námahou vy-cvičení pěvci odcházeli do jiných kostelů.
Dne 2. února r. 1881 zavedena jest re-forma zpěvu církevního ve farním kostele rádu Dominikánského u sv. IÍIjÍ, kterou od té doby vzorně provozuje pěvecká škola Obecné jednoty Cyrillské řízením F r a n-t i š k a C h l u m a, jehož neúmorná píle veškerým Cyrillistům dobře jest známa. Škola Cyrillská byla Obecnou Jednotou Cyrillskou za tou příčinou zřízena, aby byl v hlavním městě království stálé pohotově sbor kostelní, který by všestranně vzorným způsobem přednášel skladby církevní slohu přesného k neustálému poučování a povzbuzení těch, kteří poučení a povzbuzení hledají. Účele toho dosaženo jest měrou svrchovanou. František Chlum za učitele š':oly po-volaný věnoval se jí s veškerým nadšením hudebníka odborně vzdělaného a v konání povinnosti své velehoriivého. Každé neděle a každého svátku zaznívá s kruchty kostela sv. Jiljí zpěv chrámový odpovídající nejen veškerým požadavkům liturgickým, nýbrž i uměleckým. Četný sbor hlasů výtečně vy-cvičených a bezpečnou rukou příkladného ředitele řízený koná úkol svůj svědomitě a dokonale k nevšední spokojenosti konventu dominikánského, ku vzdélání vĚřících službám Božím obcujících, jakož i k radosti Obecné jednoty Cyrillské a veškerého hudebního světa Pražského i venkovského. Přednášejí se zde skladby, jal: následuji:
i1Te: Choralní: in festis solemnibus, in Dom. Advent. a Q uadrag. Palestrina: Missa brevis, »Aeterna Christi rnunera«, »Iste Confessor«. V i a d a n a: »L'hora passa«. Foerster josef: Missa »in hon. Scti Adalberti«, 1VIissa »de Beata«. S k u h e rský F. Z.: Missa »in hon. Sct. Ferdinandi«. S rn o 1 í k Ot.: Missa »in hon. Sct. Stephani«. S y c h r a C.: »Missa »in hon. Sct. Josephi« (t hlasná). Hruška Frant : Missa »in hon. SS. Nominis Jesu« a Missa »Ecce Dominus veniet«. K a i m Ad.: Missa »Jesu Redemptor«. K o e n e n Friedr. Missa »Panis Angelicus«. S t e h 1 e J. G. Ed.: Missa »Salve Regina«, Missa »Jubilaei solemnis« a Missa »Alma Redemptoris Mater«. W i t t Fr.: Missa »Exultet«, »in hon. Sct. Luciae«, »in hon, Sct, Raphaelis Archang «, »iii hon.