4

»Ave Maria« od J. C a i n e r a, »Ex Sion«, od L. H o f f m ann a, »Deus tu convertens« od Fr. W i t t a, »Qui sedes Domine« od L. Hoffmanna, »Benedixisti Domine« od Fr W i t t a, »Prope est Dominus« od L. Hoffmanna, »Ave Maria« od Fr. W i t t a, »Adeste fideles« od I3. K o e n e n a, » Tui sunt coeli« od Fr. S k u h e r s k é h o, »Quem vidistis pastores« od Ab. A n t o n e 11 i h o, »O bone Jesu« od O b e r h o f e r a, »Ave verum« od V. Mozarta, »Bonum est« od L. Hoffmanna, »Perfice gressus meos« od J. C a i n e r a, »Benedictus es« od J. C a i-n e r a«, »Angelis suis« od Fr. W i t t a, »Scapulis suis« od O. I-Zornmiillera, »Tribulationes« od J. G. M e t t e n l e i t e r a, vMeditabor« od O. S m o l í k a, »Exsurge« od J. G. M e t t e n l e i t e r a, »Justitiae« od 0. Smolíka, »Ave« od Fr. Witta, »Laetatus sum« od J. G. M e t t e n l e i t e r a, »Laudate Dominum« od J. C a i n e r a, Te Deucn laudamus od F. F o e r s t e r a.
Současně s kostelem sv. Vojtěcha za-hájena jest práce opravná ve farním kostele sv. Ducha, přičiněním ředitele J. A. Starého, jak v článku prvém již zaznamenáno jest. Při veškerých různých změnách zůstal veterán Cyrillslcý věren směru přesnému hudby posvátné a pěstuje od těch dob bezpřetržitě skladby mistrů starých i nových, mezi nimiž také díla vlastní. Sbor pilného ředitele čítával pravidelně 12 sopranů, 8 altů, 4 tenory a 4 bassy. Ku dophiování mezer v ženských hlasech zřídil si záhy školu pěveckou, v níž školní mládež kostelnímu zpěvu vyučoval. Choral v kostele brzy zdomácnit, předpisů církevních při veškerých úkonech bohoslužebných svědomitě bylo šetřeno, žádná mše sv. ne-byla bez příslušného Introitu a Communia a p. Víceletou práci korunoval r, 18S3 Jednotou Cyriliskou za přispění tehdejšího kooperatora Františka Dusila zřízenou. Ze skladeb uvádějí se tuto nejčelnější: Missa secunda, auct. Felice Anerio, Missa Aste Confessor«, auct. G. P. da Palestrina, Missa Quarti Toni od Vittoría, Witto~a Missa »Salve Regina«, Stehleova Missa »anni jubilaei solemnis«, Greithovy mše choralní do E dur a A dur, J. Foersterova Missa »de Beata«, J. A. Starélio Missa »in ponorem sc. Cyrilli et Methodii«, a téhož skladatele mše slavnostní do H dur. Kromě Introitu zpívá se Graduale a Ofťertorium většinou choralně. Cvičnou školou pěveckou jal se ředitel zvelebovati zpěv obecný zavedením zpívaných litanií, mešní písně »Hospodine, všech věcí Pane«, písně vell;onoční »Vstalt jest této

chvíle«, zpívaného »Otče náš« a »Zdrávas«, choralního »Pange linguaK a j.
Od sv. Ducha rozšířila se hudba Cyrillská do sousedního kostela f a r n í h o u sv. HaŠtala, lcde činnost zaliájili zřízením farní Jednoty Cyrillské r, i88o, zvolivše předsedou vdp. faráře a kanovníka Jana Havlů, který především usiloval o zvelebení zpěvu obecného pomocí odboru literátského, propůjčiv ku cvičení literátů místnost ve farní budově a obdarovav je kancionály sv.-Jansltiými, v čemž jej oba velební páni kaplani následovali. Literáti scházeli se ku cvičení na faru dvakrát týhodně, ve středu a v pátek od 7—8 hodin večer, a přiučili se 3 mším slavnostním z kancionálu, nešporám na celý rok církevní, litaniím Křížkovského a zpěvům rorátním. Osadník sv.-Haštalský daroval Jed-notě ku cvičení vlastní harmonium. Když počátkem r. 1881 Jednota sesílena byla několika žakyněmi ze spolku sv. Ludmily, a kandidáty učitelství, rozvrženo cvičení tak, že dítky školní vyučoval Fr. Krauslcý, literáty pak, oddělení prvé, J. Zelinka, tehdáž varhaník, oddělení liturgické, ředitel Karel Bílý, nacvičív dvě jednohlasné mše, Sychrovu a Nešverovu, dvě dvouhlasné, Wrttovu Missa » Exultet« a Hallerovu Missa decima, pal< jednu čtverhlasnou K~nnenovu. Zpěvu liturgickému počalo se lépe dařiti teprve r, 1887, když za ředitele choru dosazen j est k sv. Haštalu V á c l a v j a n d a a za kaplana G e r h a r d K o r d u 1 e. Nový ředitel uvedl pilnými zkouškami na ]cruchtu v době porněrně krátké mše od Kaima, Rampise, Singenbergera, Stehleho a Molitora, po nich však postoupil k těžším skladbám, jako jsou: J Foersterova »de Beata«, S'..uherského »In memoriam Ferdinandi I. Ben'gni«, Sychrova »in honorem sc. Venceslai«, Witto, a »Exultet« a Stehleova »Laetentur coeli«. Cyklus vícehlasných Gradualií a Offertorií skládal si ředitel pro celý rok církevní sám. K rozmnožování a doplňování sboru liturgického zřídil vp. Kordule školu pěveckou 50 lilasů čítající, s kterou již v první nedťli adventní provedl choralní mši iu Dom. Adventus et Quadrag., jakož i mnoho písní i pobožností obecných. Když ředitel Janda na sklonku roku 1888 k sv. Petru odešel, nástupce jeho v ředitelství, j a n. I; v. Z e-1 i n k a, v díle zdárně pokračoval se sborem 16 hlasů čítajícím provozováním skladeb, jak následují: Missa in G, auct. Methodio Mašíček. Missa F dur od Reimanna. Missa in F, auctore Felice U W. Missa » Angelica«, auctore AdolEo P r ů cha. Missa »Salve Regina«, auctore G. E. S t e 111 e.