— 85 — Dieeése Brněnská.

Z Brna. Farni jednota Cyrillská u sv. Tomáše jest potvrzena od vys, m{stodriitelství moravského i od nejdůst. konsistoře Brněnské. Odbývali jsme hned v červnu valnou hromadu a v měsíci srpnu účinkovali jsme s celým sborem při slavných prvotinách, při nichž se zpívala: Missa »Cunibert« od Pankrace Kampisa. Po valné hromadě jsme sestavili výbor takto: Vp. Frant. Kutter, kooperator u sv. Tomáše, předse• dou ; vp. Fr. Montag, kooperator u sv. Tomáše, místo-předsedou; p, Tomáš Marek, assistent na c, k. státní prúmyslové škole, jednatelem; p, Alois ŠoUr, úředník banky »Slavie«, sbormistrem; p. Karel Novák, úředník banky nSlavie« a majitel domu, a p, Ludvík Kratochvíl, továrnický mistr, revisoři účtů. Račte nás do záznamu farních jednot Cyrillských na Moravě vzíti a v »Cyrillu« uveřejniti. My se vynasnažíme, abychom povinnosti, jaké nám stanovy k Obecné jed-notě Cyrillské ukládají, svědomitě vypinili. Jakmile se hmotně zmůieme, zakoupíme sobě od Vás skladby do archivu a dřívější ročníky časopisů,
Frant. I utter,
kooperator u sv. Tomáše, předseda farní
jednoty Cyrillské u sv. Tomáše,
Z Klobouku Brna. Jsa zaneprázdněn jako administrator mimo Klobouky, opozdil jsem se se zprávou

o stavu Jednoty naší.Lměu máme letos dosti, ježto všecek učitelský personal se tu vystřídal, v jednotě ani posud poměry ustáleny nejsou. Odchodem dosavadního velelrorlivého sbormistra našeho, pana učitele Novotného, jeni se stal nadučitelem v Uherčicích u Hustopeče, utrpěli jsme citelně, ale věc Cyrillslá získala; sotva měsíc je tam a již probudil z libélro spánku tamní Cyrillisty, tak ie na rok na jisto troufám si jméno Uherčic čísti ve výkazu Vašem. Rovněi potěšitelnou zprávu zvěstuji z rodiště svého Kunštátu na Moravě. Konečné i tam se rozednilo a pomýšlejí ještě letos zříditi Jednotu; psal jsem, aby poiádali Vašnost o stanovy a sám žádám nyní i jejich jménem; půda jest tam připravená mšemi Skuherského, jei jsme prováděli, kdyi jsem jako theolog na prázdninách dlíval. To bude radost, ai naše diecése do-stihne počtem jednot Vaši arcidiecési; ui to dlouho asi trvati nebude. — V našem kraji dobře plul úlohu nové dílo Krutschlcovo : »Kirchenmusik«, mnohý p~edsudelc pomocí jeho byl odhalen ; kéž bychom měli něco českého toho způsobu, ale musila by tam býti po mém soudě zvláštní kapitola o koledách, očerni snad jindy dopíšu obšírněji,
Adolf Tenora, kooperator.

Cyrillska kronika.

Z flinta. Zasýlám »Cyrillu« p~eklad článku, jenž vyšel dne 24. srpna t890 v 1:ímském časopise katolickém ,Osservatore Romano« pod titulem: ,Leone XIII. e la Musica Sacra« (Lev XIII, a posvátná hudba) :
,.Mezitím co někteří pi'epjatí pěstitelé hudby posvátné z jiného národu (a rádi doufáme, že jsou dosti skrovni počtem) si myslí, že rozšiřují zpěv liturgický, kdežto spíše jednají proti tomu, co Svatá Stolice a posvátné kongregace Římské velmi moudi'e a opatrně ustanovily v této přičině, s potěšením znamenáme pokrok, ke kterému dospěla obnova posvátné hudby v Italii získávajíc stále více sympatií a lásky u lidí vážných.
V pondělí dne 18, t, m, dostalo se ctih, Otci Angelo de Santi S. J. a panu kavalírovi josefu Gallignani, řiditeli kapelly Milánské kathedraly a předsedovi výboru pro httdbu posvátnou v Italii, vysoké pocty, ie byli piipuštěni k nohám sv. Otce, aby mu předloiili Akta jednoty hudební odbývané v Soave (Atti ohciali dell' Adullanza musicale di Soave) a časopis Milánský „Musica sacra,, a program jednání (Programma d'azione), jei výbor svým členům navrhuje.
Jeho Svatost vyslechl s nejvyšší laskavostí adresu, která mu byla čtena od P. de Santi, odměňuje pochvalou synovskou úctu a úpinou oddanosf, jež mu v ni byla projevena, a přidal k tornu, že tento projev

jest mu částečnou náhradou za nelibost, kterou mu způsobil článek časopisu » Matin<,, který čtenáii znají,';
') K porozumění oné narážky na časopis »Matin« dluino přidali následující puznámktt:
»Le Matin« jest časopis Púížský, jenž od šesti nebo sedmi let si osobuje sprostý úiad, její před tim konal jen »Fígaro« a »Gazzette de Bruxeles«, totiž posuzovati měřítkem více nebo méně zednářským, vidy pak velice vášnivě jednání jak diplomatické, tak disciplinární Sv. Stolice. »Matin« od té doby, co přijal mezi své mitnoiádné spolupracovníky ex-redaktora vyhaslého »Journal de Rome«, ohnivého legitimistu franzouzského, ne však horlivého katolíka, uveiejimje ob čas velmi prudké články, ve kterých nejmenší chybou ze všech je nedostatek základu, o který by se mohly opiíti. Jako člověku, který má šílenou fantasii, zdá se mu při každé pi'íležitosti, že Svatá Stolice jest nad míru nakloněna a přeje Němcům, kdežto ke Francouz um. že není docela nic laskavou. První týden v srpnu pomlouval v tento smysl Sv. Stolici, protoie schválila vydání knih zpěvu liturgického, jež učinil slovutný Cav. Pustet.
Však kaidý ví, ie měl-li Pustet jakousi piednosf, dlužno jest ji přičísti výlučně a poaze vnit~ní ceně jeho prací, jež jsou uznány, chváleny, a jichž se následuje jako jinde tak i v Italii, a nikterak oněm zámyslům, jei ,Matin« podle připísuje Svaté Stolici, která jsouc matkou všech, jest stejně nestrannou a laskavou ke všem, »Moniteur de Rome« a »Osservatore Romanou vyvrátili vítězně zlomyslně a lživé podeziívání artiklisty »Matinu«.