_36_

služba. Program by1 tak uspořádán, že den první věnován jest chorálu gregorianskému, druhý den polyfonii, den pak třetí písni obecné a varhanám. Poučeni, potěšeni a nadšeni rozešli se veškeří účastníci do osad svých svatě slibujíce, že jedenkaždý stane se učitelem, pěstitelem a rozšiřovatelem zásad Cyrillských.
Roku následujícího konaly se t ř e t í exercicie Cyrillské opětně v Praze od 21. do 24. srpna 1882, k nimž sešlo se 74 účastníků z veškerých diecésí, z nichž bylo 31 keěží, ostatní pak učitelé a ředitelé kůru. Oddělení české po celé tři dny vy-učoval zpravodaj, oddělení německé slovútný znatel chorálu, P. Ambrož Kienle. Zkouška instruktivní v polyfonii konala se společně a řídil ji rovněž předseda. Ku praktickému dopinění a živému znázornění přednášek konány jsou tři koncerty a zpiváno po tři dny při bohoslužbě dopolední a odpolední pořádkem, jak následuje: Při mši svaté prvního dne 1. mše obecná z kancionálu sv.-Janského, druhého dne mše chorální, třetího dne mše Palestrinova; při odpoledních službách Božích prvního dne zpívané české litanie, druhého dne chorální nešpory a čtverhlasné litanie, třetího dne nešpory ve falso bordone. Veškeré zpěvy přednášela škola Cyrillská, která téhož roku kromě jiných výkonů řádných i mimořádných zpívala o jubilejní slavnosti na Svaté Hoře při pontifikálních službách Božích, které v hlavní den slavnostní sloužil nuntius J. S. papeže Lva XIII., arcibiskup Vanutelli. Kromě třídenních exercicií Pražských konal předseda téhož roku několik poutí po osadách českých a moravských, kde přednáškami a vyučováním zpěvu směr Cyrillský šířil, z nichž nejhojněji navštívena byla slav• nost L a b s k o- T ý n e c k á. Když starosta Akademie lcřestanské, J. M. nejdůst, pan biskup, dr. Fr. Bauer, za vznešeným povoláním svým do Brna odcházel, zpěvem školy rozžehnala se Obecná jednota Cyrillská s upřímným rádcem svým.
Následující rok 1883 stal se velepamátným pro veliké dvě slavnosti, při nichž Obecné Jednotě Cyrillské bylo spolu účin-kovati měrou znamenitou — k n ě ž s k é d r u h o t i n y protektora jednoty, J. Em. nejd. pana kardinála a arcibiskupa, Bedřicha knížete Švarcenberlca a biskupská k o n-s e k r a c e J. M. nejd, pana biskupa Budějovického, Františlea de Paula hraběte Schčnborna. Památku první oslavila jednota velkolepou Akademií pěveckou v refektáři seminářském, jíž s nejdůstojnějším jubilantem účastnili se papežský nuntius, arcibiskup

vídeňský, biskupové králové-hradecký, lito měřický, brněnský a seňský, světící biskup solnohradský, opatové, prelátové, kanovníci, duchovenstvo, šlechta, měštanstvo a hosté ku slavnosti do Prahy zavitavší ; napotom pak serenádou před palácem arcibiskupským a posléze slavnými službauZi Božími, které na poděkování Bohu sloužil J. O. Monsig. František hrabě Schónborn. Když pak brzy na to uvedený biskupem Budějovickým se stal, jednota Cyrillslá a bohoslovci semináře rozdělili se o zpěvy při biskupském svěcení, rozžehnavše se posléze s odcházejícím biskupem pěveckými slavnostmi jednak ve dvoraně Svato-Václavské, jednak v semináři. Četní účastníci obou památných slavností roznesli pověst o velebnosti přesného zpěvu církevníko do různých končin vlasti.
Jestliže prvé troje exercicie Cyrillské v Praze se konaly, slaveno jest čtvrté cvičení církevně-hudební v Brně s nevšední o'.<azalostí za čestného předsednictví arcipastýře samého, j. M. nejd. pana biskupa, Dr. Františka Sal. Bauera, zahájivšího slavnost pontifikální mší svatou ve chrámu Páně kathedrálním, jakož i vzletnou promluvou při schůzi slavnostní, k níž do-stavilo se kromě četných hodnostářti duchovních na 600 účastníků z diecése brněnské i odjinud zavítavších. Ve slavnostním shromaždění řečnil podepsaný předseda o historickém vývinu hudby posvátné, stručně vylíčiv charakteristiku jednotlivých dob, P. Ambrož Kienle o krásach chorále, Frant. Kolíselc o písni obecné a průvodu varhan, což Fr. Musil ihned na harmoniu velmi případně znázorňoval. Druhého dne na svátek sv. Augustína sloužil v kostele Otců Augustianslcých vys. dp. opat a předseda slavnostního komitétu, P. Anselm Rambousek, pontifikální mši svatou za přítomnosti J. bisk. M., při níž na kruchtě přednášel skladby smíšený sbor klášterní. Veškeren program hudební řídil J. N e s v a d b a, ředitel kůru kathedrálního. Odpoledne zajeli si účastníci zvláštním vlakem, — prvním to vlaleem Cyrillským, do staroslavného kláštera Rajhradského, majíce opětně včele nejdůstojnějšího arcipastýře, kde při slavných nešporách Rajhradská farní Jednota Cyrillská řízením P. Petra Hlobila přednesla š nevšední dokonalostí žalmy ve falso bordone s jinými skladbami vícehlasnými, po jejichž zakončení rozproudila se utěšená slavnost národní. Velkolepá slavnost zavdala příčinu ku zřizování farních Jednot Cyrillských, jichž v diecési brněnské dosud nejhojnější počet se vyskytuje.