— 35 —

lze rozkládati se po veškerých diecésích koruny české. Vhodnou příležitost poskytovala 5ooletá úmrtní památka otce vlasti, Karla IV., kterou Akademie křestanská oslavila zádušními službami Božími, odbor pak hudební duchovním koncertem, při němí spojení sborové přednesli Rorate nedělní, nížepsaným předsedou dle rulcopisu Králové-Hradeckého za tím účelem vydané a jím osobně řizené. Při zádušní bohoslužbě zpívala se znamenitá G. O. Pitoniho Missa pro defunctis. K valné hromadě téhož dne — 29. listopadu 1878 konané dostavili se zástupcové církevně-hudební z veškerých diecésí česko- moravských a jednomyslně přijaty jsou stanovy Obecné Jediioty pojmenované po prvním učiteli zpěvu církevního ve vlasti naší, sv. C y r i 11 u, které napotom schváleny jsou jak nejdůstojnějšímí ordinariáty, tak c. k. místodržitelstvím, načež bez průtahu zřizovány jsou první farní jednoty Cyrillské ve všech končinách vlasti. Velebné duchovenstvo s nadšením vítalo novou Jednotu pro zvelebení přesného zpěvu církevního. Pastorálními konferencemi vikariátu Lanškrounského a Chrudimského, velkolepými slavnostmi Cyrillskými s, přednáškami a produlccemi zpěvnými v U s t í n a d Orlicí a v Klatovech, jakož i praktickým návodem předsedou osobně předsevzatým v e 20 o s a d á c h různých diecésích rozšířil se značně směr Cyrillský během jediného roku. Po takových přípravách svolána jest i. valná hromada Obecné jednoty Cyrillské ve svatvečer sv. Cecilie r. 1879, k níž za velikého účastenství z blízka i z dálí zavítali i úřední zástupcové vyslaní nejdůstojnějšími ordinariáty za předsednictví níže uvedeného předsedy ředitelstvem Akademie křestanské dle stanov jmenovaným a řádně potvrzeným protektorem jednoty, J. Em, kardinálem a arcibiskupem Bedřichem knížetem Švarcenberkem, který první slavnost Cyrillskou osobně za-hájil. Při velkolepé, dva dni trvající slavnosti účastnilo se již 12 kostelních sborů Pražských pod praporem Cyrillským se shromáždivších. Výsledek slavnosti brzy se objevil. Jakmile J. Exc. nejd. biskup Brněnský, Karel N~ttig, vyslechnul zprávu úředního zástupce ku slavnosti vyslaného, ihned nařídil, aby se konaly potřebné přípravy ku zřizování jednot Cyrillských po diecésí, čímž jednotě Obecné bylo rozšíi iti působnost kromě království též na ostatní země koruny české. Stanovy v tom smyslu mimořádnou valnou hromadou dne i. ledna i88o dopiněné, schváleny jsou výnosem vys. c. k, ministeria vnitra dne 20. února i88o,

č. 198o, čímž sedmileté úsilí štastně rozřešeno jest. Stanovami takovou měrou rozšířenými nastala teprve Obecné Jednotě Cyrillské činnost řádná v celém rozsahu organisačním.
Řádná činnost tato velebně zasvěcena jest v den sv. Cyrilla a Methoda v Karlínském chrámu Páně slavnou mší svatou, kterou sloužil tehdejší starosta Akademie křestanské a napotomní biskup Brněnský, dr. František Sal. Bauer, při které farní Jednota Cyrillská v Karlíně, odkud reforma přesného zpěvu církevního vzešla, jedno z nejslavnějších děl hudby posvátné, Palestrinovu 6h1. mši »Assumpta est Maria« přednesla. Když pik brzy potom dne 30. září i88o jeho Svatost, papež Lev X[lI., velebenou encyklikou »Grande munus« celému světu katolickému rozkázal slaviti svá-tek našich apoštolů slovanských, sv. Cyrilla a Methoda a světodějným skutkem tím i patrona Obecné jednoty Cyrillské oslavil, konána na poděkování rovněž slavnostní bohoslužba významně v den sv. Klementa v chrámě na jméno jeho posvěceném. Téhož požehnaného roku svěřil důstojný konvent Dominikánský v Praze kruchtu chrámu svého sv. Jiljí Obecné Jednotě Cyrillské, čímž jednak pěvecké škole sborové dostalo se pravidelné činnosti, jednak i pojištěna budoucnost nadějného ústavu zabezpečením vlastních příjmů.
Zásady Cyrillské nejvydatněji a nejrychleji se šíří vzorným zpěvem a živým slovem. Za tou příčinou uspořádala Obecná Jednota Cyrills',cá na počátku srpna 1881 třídenní exercicie Cyrillské, knimž dostavilo se úhrnem io6 účastníků z veškerých diecésí česko - moravských, většinou učitelů a ředitelů kůrů, z nichž 5o bylo Čechů a 17 Němců, ostatní byli kněží. Tehdejší převor a nynější opat kláštera Emausského, P. Benedikt Sauter, přednášel o chorálu gregorianském, F. J. Lehner o polyfonii, prof. Josef Foerster o toninách církevních, archivář Edmund Langer o částkách zpívané mše svaté, kníž. arcib. ceremonář josef Pachta o liturgické stránce hudby církevní, katecheta K. Konrád a benediktin Emausský P. Maurus Plattner o písni obecné a Fr. Chlum o vyučování zpěvu. Theoretické přednášky illustrovány jsou výkony pěveckými sborovou školou Cyrillskou přednášenými dílem v kostele při slavných službách Božích dopoledních a odpoledních, dílem v posluchárnách, tak že účastníkům ukázaly se vzorně veškeré druhy zpěvů meních i nešporních, jimiž ve smyslu přesně církevním oslavuje se katolická boho-