-26

která by se rozvětvovala po veškerých diecésích koruny české, bylo prozatím spokojiti se s odborem hudebním při Akademii křestanské právě zřízené. Stanovy opatrně vypracované schváleny jsou výnosem místodržitelským dne 30. října 1875, načež se odbor hudební řádně skonstituoval, zvoliv redaktora za předsedu, josefa Foerstera za náměstka, Fr. Ekerta za jednatele, Edmunda Langera za pokladníka, F. Z. Skuherskéllo, J. A. Starého a dra Vinc. Lukše za výbory. Pravidelnou činnost zahájil odbor hudební Akademie křestanské resolucí připomínající veškerým kůrům kostelním, aby již počátkem doby postní šetřily předpisu církevního, jimž při jistých bohoslužebných výkonech varhanám mlčení se ukládá v době postní a adventní (kromě 3. neděle adventní a 4. neděle postní). Resoluce náležitě odůvodněná a v třetím ročníku tohoto časopisu uveřejněná došla všeobecného povšimnutí a od té doby šetří sborové Cyrillští v adventě a postě důležitého předpisu církevního. První slavnost ko stelní, kterou nový odbor hudební zpěvem opatřil, byly první slavné služby Boží na počest bl. Anežky Yřemyslovny, církví svatou právě za blahoslavenou prohlášené. Jelikož však klášter bl. Anežky za císaře josefa II. zrušený a dosud hrozně znesvěcený nečistotou -idovských skladišt oslavu na místě nejpamátnějším a jedině oprávněném nedopouštěl, zvolen jest významně kostel a klášter sv. Jakuba za první místo, v němž úctiti se měla nová světice, na jejíž přímluvu r. 1232 král Václav L, bratr Anežčin, založil kostel i klášter, v němž 7 února 131I poslední Přemyslovna Eliška, chot krále Jana Lucemburského, která nejvíce se zasazovala, aby blahoslavená prateta za světici od církve prohlášena byla, slavila hody královské, korunována byvši právě za královnu českou korunou sv.-Václavskou. O velepamátné slavnosti přednesena jest mše »in hon. beatae Agnetis de Bohemia« mistrem Skuherským za tou příčinou složená a jím též řízená. Nejdůležitější a přední podmínkou všeliké reformy zpěvu posvátného jest dostatek zpěváků řádně vzdělaných. Za tou příčinou přikročeno ku zřízení školy pěvecké. V po-radách výborových zdělány jsou stanovy organisační školy sborové, načež za učitele zvolen jest František Chlum. Hned prvního roku přijato bylo 96 chovanců : 26 hochů, 47 děvčat a 23 dospělých jinochů. Vyučování konalo se v 3 odděleních v místnostech záložnou sv.-Václavskou poskytnutých, hmotnou pak pomoc poskytnuto ředitelstvo Akademie křestanské. Aby zásady liturgické

o hudbě chrámové platící se šířily, přednášel Edm. Langer o církevním zákonodárství týkajícím se hry na varhany, výbor pak udílel různé rady, zejména při zřizování nových varhan a v jiných záležitostech. Na vzájem dostalo se mu vzácných darů od mnohých dobrodinců pro archiv hudební a knihovnu odbornou. Roku následujícího do-piněna jest škola sborová druhým ročníkem ve smyslu stanov výborem vypracovaných, tak že se celkem vyučovalo na ústavu 182 žákŮ a žačel: v li hodinách týhodních. V den sv. Cecilie r. 1897 konala škola první slavnost pěveckou s výsledkem znamenitým. Od té chvíle nastala škole povinnost, aby veřej uě vystoupila a živým orgánem i hlasatelem zpěvu církevního se stala. Přípravná práce jest dokonána a dílo missionářství započalo putováním školy po kostelích Pražských, kde při různých slavnostech bohoslužbu zpěvem zvelebovala. Odbor hudební se však i jinak vynasnažoval, aby zásadám svým platnosti zjednal i v dalších kruzích Pražských, jímž z povinnosti jest pečovati o hudbu posvátnou. Za tou příčinou odebral se píšící předseda odboru hudebního se s,arostou Akademie k purkmistru Pražskému se žádostí, aby slavná rada hlavního města nově ustanoveným ředitelům kůrů na patronátních chrámech za povinnost uložila pěstování hudby chrámové slohu vážného, ušlechtilého a chrámu Páně důstojného, což od té doby ředitelům dekrety ustanovovacími skutečně za povinnost se ukládá. Aby však přesné zásady o zpěvu církevním nejen v hlavním sídle, nýbrž po celé vlasti se šířily a rozšířené ujímaly, bylo již svrchovaně třeba, aby činnost dosud jen místní se z o b e c n ě l a, čehož nebylo lze dosíci jinak, než rozšířením dosavadního odboru hudebního v obecnou jednotu pro pěstování hudby posvátné, jalo redaktor hned původně od prvopočátku za-mýšlel. Obzor politický počal se zvolna vy-jasňovati, mraky na liberálním nebi zvolna se trhaly a bylo tudy ]ze nadíti se povětrnosti přívětivější. Prozatím tajně pilováno jest na změně stanov, aby s nadcházejícím jarem pole k setbě požehnané bylo přichystáno. Jak se to stalo, bude předmětem drahé řady článků.
Přesný zpěv církevní lze zvelebiti a zvelebený udržovati pouze za. součinnosti duchovenstva. Kde duchovní správce snah po zvelebení zpěvu chrámového se bud nevšímá, anebo lhostejně k nim pohlíží, tam zpěv církevní se nepovznese. Tam ani největší horlivec ničeho nepořídí — trvale. Součinnost duchovního správce jest nezbytnou