— 3 —

roku rS79 uspořádána byla velkolepá slavnost Cyrillská, 1. níž sešlo se 3o kněží a 6o učitelů. V slavnostní síni významně vy-zdobené obrazy patronů liudby posvátné a umění křesfanského, jakož i nápisy: »Učíce a napomínajíce sami sebe žalmy, zpěvy a písničkami duchovními, s milostí zpívejme v srdcích svých Bohu«, — zahájil slavnost důmyslnou promluvou arcikněz Formánek, načež v kostele picduesena jsou čtverhlasná responsoria mešní, gregoriánské Asperges a Pange lingua, Kyrie a Gloria ze Skuherského Missa III., posléze litanie lauretánsl:é. Responsoria předzpěvoval kaplan Chudenický Karel Engelmann, zpěvy řídil ředitel ÍClička a průvod varhan postoupen J. Muchlcovi, říd. učiteli v Chudenicích, výtečnému zuateli a horlivému pěstiteli zpěvu Cyrillského, jakož i obětovnému šířiteli snah reformačních, kterýž za tím účelem pomůcky chorálníllo zpěvu na všechny vůkolní farní úřady rozesýlal. Když potom účastníci z chrámu Páně do zasedací síně na děkanství se vrátili, měl místní pan děkan velepoučnou přednášku, kterou ředitel Klička illustroval skladbami : »Sacris solemnis« od Witta, »Domine, libera auimam meam« od Aiblingera, »Lauda Sion« od Kothea, »O bone jesu« od Palestriny a »Insurrexcrunt« od Jos. Kličky. Po úvaze o účelu Jednot Cyrillských a o prostředcích k dosažení účelu toho vedoucích, přešlo se k debatě, jak má býti uspořádána hra na varhany, by se co církevní osvědčila. Ukolu toho ujal se Engelmann, který s průvodem harmonia před-nesl několik částek ze zpěvů rorátních. Posléze dával návod učitel Muclika, kterak nejsnáze pomocí dětského sboru řádně cvičeného lze v život uvésti sbor chorální a Jednotu Cyrillskou. —Jakých praktických výsledků krásná a velepoučná slavnost Cyrillská v Klatovech měla, není vypravovateli povědomo, jelikož ani v Klatovech, ani v nejbližším vůkolí z porady žádná jednota Cyrillská se nezrodila. Pouhé poučr;ní a okamžikové nadšení bývá obyčejně bez praktických výsledků, není-li organisátora, lzterý za tepla v život uvádí, co potřebným a užitečným býti se objevilo.
Soběslav, Vobfiany, Klatovy — tři města nadchnula se pro ideu Cyrillskou již při vzniku jejím. Doufejme, že nyní z trojice měst vzejde trojice slavných Jednot Cyrillských !

Diecése Králové-Hradecká.
Prvním kostelem diecése, který Hned za úsvitu Cyrillského zahájil reformu zpěvu

církevního byl seminářský kostel sv. Jana Nep. v K r. Hradci. Reditelství semináře zakoupilo bez průtahu veškeré pomůcky, jako jsou: Graduale, Ordinarium Missae, trojhlasnou mši pro mužské lilasy od Fr. Nekese, \Vittovu in honorem sc. Francisci Xav., 3111. mši s průvodem varhan od josefa Lóbmanna, Mettenleiterovo Manu-ale, Cantus sacri ad tres vel quatuor voces aequales od Witta a j. Na svátek Nejsv. jména Ježíš rS74 přednášena poprvé celá mše gregoriánská z Ordinarium Missae a z Graduale Romanum s Introitem i Commuuionem řízením bohoslovce Josefa Uhlíře, po staleté přestávce první to opětně mše nezkrácená a chorálem gregoriánským přednešená v rozsáhlé diecési. Zůstane skutkem velepamátným, že právě bohoslovci zahájili obrod zprvu církevního. Od té doby žádné olši zpívané nesch-izel Introitus, ani Communio. Mše chorální střídaly se s vícehlasnými, k nimž nacvičena jsou příslušná Motetta : na př, v době postní Lotti-ho »Vere languores nostros«, Palestrinovo »Eram quasi agnus«, téhož Amproperia« a »Stabat mater« ; v době velikonoční Lotti-ho »Regina coeli«; v poutní oktávě sv.-Janské Lbbmannovo »Justorum animae«, Aiblingerovo »Beati immaculati«, Brosigovo »Gloria et honore«, před kázáním Freyovo »Veni Sancte Spiritus«, Wolfovo »Veni Creator Spiritus« a j. To vše docíleno láskou bohoslovců a za horlivého řízení jmenovaného bohoslovce během jediného roku. V letech následujících repertoire se stále zdokonaloval. Přesvědčiti se o krásných výkonech bohoslovců Kr.-Hradeckých naskytla se vypravovateli příležitost na jaře r. I S78, když meškal v městě za příčinou zpěvů rorátních, které za příčinou blížící se 5ooleté umrtní památky Karla IV. dle tamějších památek rukopisných vydati a o slavnosti provozovati hodlal. Jsa laskavostí představenstva za pobytu svého ubytován v semináři, vlastní zkušeností poznal nadšení a lásku, s jakou bohoslovci zpěv církevní pěstovali. Při mši sv. zpívali každého dne něco jiného, jednou Wittovu Missa »Exultet« dvouhlasně, po druhé mši chorální, po třetí mešní zpěvy staročeské a j. Každého dne zavedl tehdejší rektor vdp. Alois Frydek, vypravovatele k bohoslovcům, s nimiž podrobnějí chorál probíral. Na svátek Nanebevstoupení Páně zpívali bohoslovci nešpory dle Vesperale romanum, dopinivše takto utěšený obraz vzorné činnosti církevně-hudební. Vypravovatel až dosud s potěšením vzpomíná si na ten seminářský týden Králové-Hradecký z doby úsvitu Cyrillského.