__ 94

vyučoval s podmínkou reversem od rodičů stvrzenou, že dítky vyučené na kuru zpívati povinovány budou. Zároveň však počal skládati v duchu přesně církevním, obrátiv pozornost širších kruhů k reformě »Credem« velké mše vokální, které při koncertě na ostrově Zofínském s nemalým úspěchem řídil. A jelikož vyučoval zpěvu na c, k. vyšší české reálce, utvořil zde propagandu reformy zřízením pěvecké školy 8o hlasů čítající, s kterou chorál gregorianský, liturgické skladby vícehlasé a píseň staročeskou s výsledky stkvělými provozoval. Na ústavě pak pro vzdělání ředitelů kůru a varhaníků učinil chorál gregorianský předmětem řádným. Po mši slavnostní složil skladbu i menším sborům přístupnou, již nazval »Missa« IV.«, za kterouž rychle následovala »Missa quinta«, po této pak veliká sbírka motett, Gradualií a Offertorií, na veškeré neděle a svátky roku církevního, »Missa iti hororem beatae Agneti.s de Bohemia«, na památku blahořečení světice složená, »Missa in honorem sc. Ferdinandi«, redaktoru věnovaná a v časopisu tomto otištěná, jakož i »Missa ad duas voces aequales« s obligatním průvodem varhan.
J. A. S t a r ý, ředitel kůru u sv. Ducha, zahájil na svém kůru reformu rovněž mší gregorianskou na první neděli adventní a pokračoval důsledně s pedagogickou obezřetností od lehčího k těžšímu, jak poučně ukazuje postup skladeb nacvičených a pro-vozovaných. První čtverhlasná mše byla Molitorova C-dur, po níž následovala Dieboldova, Rampisova Missa Cunibert, Kaimova »lesu Redemptor«, Greitha L, II. a III. Po takových přípravách sáhl ředitel po skladbách domácích, nacvičiv Foerstrovu »Missa in honorem sc. Adalberti«, Skuherského »Missa quinta a quarta.« Po nich následovaly mše Stehleovy »Salve regina«, »lesu Rex admirabilis« a »Laetentur coeli«, Wittova »Missa sc. Luciae« a Mettenleiterovy nešpory in falso bordone. Vše toto bylo školou ke skladbám mistrů starýcli, které napotom na repertoire uvedeny jsou: Haslerova »Missa secunda«, Viadanova »L

hora passa,> a »Missa sine nomine«, posléze Palestrinova »iVIissa brevis«. Sbor pěvecký čítal obyčejně 12 sopránů, 8 altů, 4 tenory a 4 basy a konat pravidelné týhodní zkoušky. Na doplňování sboru zřídil si ředitel školu pěveckou, v níž dítky zpěvu řádně vyučoval.
Touže cestou brali se těž ředitelé kůru: Adolf P r ů c h a, nej prve u sv. Jakuba, na-potom u sv. Petra na Poříči, O t t o m a r Smolík u sv. Štěpána a František K m o c h u sv. Havla.
Jako v Praze počali se i po j e d a o-t l i v ý c h d i e c é s í c h přihlašovati ku praporu první buditelé a zvelebovatelé zpěvu církevního.
V diecési Budějovické ujal se díla Karel Konrád, který se čítá do počtu oněch nemnohých hudebníků účastnivších se první porady konané hned po slavnosti sv.-Václavské. Zahájil reformu v děkanském chrámu Páně Táborském o slavnosti novoroční 1874 zavedením čtyřhlasných responsorií. V postě provozoval poprvé mši gregorianskou a zakončil počátky reformační o slavnosti vzkříšení Wittovým 4h1. Te Deum. První jeho ochotnický sbor čítal 4 soprány, 4 alty, 4 tenory a 6 bassů. O nedělích adventních zpívaly se mše Greithovy I. a IV., pak Stehleova »Salve Regina«, o sv. Sylvestru Foersterovo Te Deum in falso bordone dvousborně. Ton žalmový zpívalo 50 žáků gymnasiálních, věty 4111asné to zpěváků. Následovala Wittova »Missa sc. Augustini«, téhož »Stabat Mater«, Haslerova »Missa secunda«, Skuherského »Missa quarta«, Křížkovského »Lauretánské litatiie«, Foersterova mše »sc. Adalberti«, Ki•ížkovského »Te Deum«, Wittova mše »in honorem sc. Luciae, Kaimova »lesu Redemptor«, Stehleova »Laetentur coeli«, Gabrieliho »Missa brevis«, Skuherského »Missa sc. Ferdinandi«, Foersterova »Missa de Beata«, Palestrinova »Aeterna Christi munera«. Skladby jsou zde uvedeny pořádkem, jak nacvičeny a na repertoire uvedeny jsou, jelikož se tím bez mnohých slov nejlépe zračí směr a vkus, jakým pracné avšak záslužné dílo v Táboře pokračovala.
(Pokračování.)

Obecná Jednota Cyrillská.
Čechy,
Dieeése Králové Hradecká.
	Z Německého Brodu. (Zpráva jednatelská o čin-	z nichž průměrně 3o—40 jako činných navštěvuje
	hosti literátského kůru). Spolek čítá celkem 200 členů,	zpěvná cvičeni. Zpěvná cvičeni odbývala se : a) po