— 68 —

Foerstera, Kemptera, Witta, Zainingra. R esponsoria in triduo Hebd, s. i Musica sacra od Proskello, tři M i s e r e r e tamtéž, I 1n p r o p e r i a, Ecce quomodo moritur od Galla. Z výše uvedených skladeb nacvičil 4 mše, 3 requiem, 43 motett, 21itanie a Asperges většinou již před příchodem Křížkovského prozatímní ředitel Konrád Surma. Zařídiv tam, co ve stávajících poměrech bylo nutno a možno, a zjednav ideám svým průchod i zálibu, navrátil se po roce opět do Brna, aby dále pokračoval v díle započatém, kdež jal se s přivolením představených cvičiti chovance pacholeckého semináře ve zpěvu chorálním a kostelním vůbec. Stálý pěvecký sbor Králové Kláštera čítal deset hochů, již každodenně hodinu ve zpěvu se cvičili. Roční vydáni na fundované zpěváky obnášelo 2264 zl. Mužské hlasy obsazovaly se ochotníky za plat a bezplatně. Sbor čítával 21 hlasů. Na honoráry a na zakoupení hudebnin povoloval klášter roční obnos 230 zl. Pokud redaktoru povědomo jest, přednášely se skladby pouze nové, nejpečlivěji nacvičené. V pašijovém však téhodnu zpívány jsou též skladby mistrů starých. Aby pak známost přesného zpěvu chrámového se šířila, zpíval Křížkovský příležitostně se sborem svým také v jiných chrámech, u sv. Tomáše při od-halení pomníku Sušilova, u Dominikánů, sv. Kříže, u Milosrdných bratrů; v klášteře Rajliradském a v kostele Bystrckém.
Předchůdcem Křížkovského na dómu Olomouckém byl K o n r á d S u r m a, který r. 1872 nastoupil místo chorového kaplana a hned na to po smrti kapelníka řízení hudby chrámové se ujal. Jemu náleží zásluha, že připravil půdu reformě zpěvu v metropolitním chrámu Páně. Při nastoupení úřadu čítal sbor jeho 3 sopranisty, 2 altisty a 2 bassisty; tenoristů nebylo. Prvním houslistou byl jeden sekundista od divadla; druhé housle, horny a trompety obstarávali
4 mizerní lmdebníci. Přičiněním Surmovým ustanoven jest tenoristou chorový kaplan, počet fundatistů dopiněn pak na 6 hlasů; za Křížkovského zřídila se 4 stipendia, jedno pro tenoristu, 3 pro hochy a kromě toho stal se chorový kaplan bassistou. Po od-chodu Křížkovského vyprosil Surma nová stipendia pro 3 hochy, čímž počet hochů vzrostl na 12 hlasů. Sbor jeho čítal 6 sopranů, 6 altů, z nichž bylo 6 fundatistů a 6 stipendistů, 7 tenoristů (2 chorkaplani,
2 choralisté, 2 bohoslovci a 1 kněz z dobré vůle) a 7 bassisty (i chorkaplan, 2 choralisté,
3 bohoslovci a i dobrovolník). Zkoušky s hochy konaly se každodenně, cvičení spo‑

lečné v sobotu. Se sborem takto rozmnoženým provozován jest hudebtií repertoire v předu uvedený pouze vokální.
Třetím pěstitelem zpěvu Cyrillského na Moravě v době přípravné byl stud. prefekt L u d e v í t H o 1 a i n, který v Kroměříži zpěv církevní zvelebovati se jal. Hudební sbor při kollegiatním chrámu Kroměřížském skládal se ze sboru pěvců 36 hlasů cítajícího a z io hudců. Ve sboru pěveckém bylo I i fundatistů (sopranů a altů), 6 choralistů (tenorů a bassů) a 20 seminaristů (sopranů, altů, tenorů a bassů). Fundatisté a choralisté tvořili stálý sbor pěvecký. Fundatisté jsou studující gymnasialní a realní v Kroměříži, kteří za pěvecké služby v chrámě kollegiatním konané bezplatným bytem a stravou žaopatřeni jsou v tak nazvaném semináři Liechtensteinském. Služby choralistů platí se z jmění kostelního. Seminaristé , chovanci lcníž.-arcib. semeniště pacholeckého, tvořili samostatný sbor ochotníků, kteří za řízení stud. prefekta Lud. IIolaina a dle výslovného přání nejd. pana kardinála vydatně sesilovali sbor pěvecký. R. 1873 proveden jest seznam skladeb, jak následuje: A. Mše: Salve Regina a Laetentur coeli od E. G. Stehlea. Missa choralis quarta, missa ia hon. s. Josep'ni od Kar. Greitha. Missa in hon. s. Augustini, in hon. s. Francisci Xav., in hon. s. Luciae, Exultet a op. t 2 od Fr. Witta. Missa Jesu Redemptor od Kaima. Missa s. Ludgeri od Bedř. Schmitta. Missa Salve Regina od Ferd. Schallera. Missa »Secunda« od J. L. llaslera. Missa de Rcquiem od Cacp. Etta. — B. Litanie: Lit, lauret. V. votum, auct. Rinaldo de Mel. Lit. laur. V. votum op. 20, IV. votum op. 16 a op. 13 od Fr. Witta. — C. M o t e t t a: to z Proskeovy Musica divina, 14 z »Caecilia,, od Bern. Kothe, 3 ze sbírky dra J. B. Benza, 3 ze sbírky od Jos. Schremsa a j.
Skromná a tichá byla příprava Cyrillslcá. Prosté a dojemné melodie nejstaršího a nejetihodnějšího zpěvu církevního — chorál gregorianský — a nebeské harmonie polyfonie církevní zbožně a důmyslně utkané mistry nedostižitelnými v 16. a 17. století jakož i novověkými vrstevníky a následovvíky jejich počaly mile zníti ve čtvero svatyních stářím a prostorem od sebe sice vzdálených, duchem všalz sj ednocených.V království Českém byla to svatyně nejnovější, na tisíciletou památku svatých věrozvěstů, Cyrilla a Methoda, národem z vděku i lásky zbudovaná, odlzud starý, ctihodný zpěv církevní pout po vlasti započal. Na sesterské Moravě byla to však trojice starých, slavných chrámů, řeholního chrámu na Starém