-66‑

Boleslavi, hned o ně zadal. Tehdáž odborný znalec reformy chrámové prof. J. Foerster v Praze byv městskou radou Mladoboleslavskou dožádán o dobrozdání ve příčině způsobilosti jednotlivých kandidátů, zajel do Králové Dvora a přesvědčiv se o utěšeném stavu církevní hudby tamtéž vřele Hrušku doporučil, a tak stal se Hruška ředitelem kůru ve Mladé Boleslavi. úřad nastoupil o sv. Václavě r. IS74, a tím dnem počíná se obdivuhodná jeho činnost v oboru re-formy chrámové, bohatá činnost jak produktivní tak reproduktivní. Hudba chrámová té doby byla ve Mladé Boleslavi na nejnižším stupni mravní pokleslosti. Hruška k návrhu městské rady rázně chopil se re-formy a nedbaje příkoří se všech stran jemu činěných vymýtil všechen světský nešvar ze chrámu a povznesl již průběhem 2 let chrámový zpěv k takové výši, že dostalo se mu pochvalného dekretu od místní rady městské. Ovšem bylo jemu zápasiti s počátku s nesnázemi neuvěřitelnými; hudebníci a zpěváci, uvyklí theatralním solům, jeden po druhém odcházeli, takže znenáhla zůstal kůr úpině prázden. S horlivostí a neocenitelnou vytrvalostí ujal se Hruška vyučování dítek, skupil kol sebe nepatrný liloučck příznivců pravého umění a s malým tím apparatem počal dílo, jež záhy na pří-slušných místech došlo piného uznání a ocenění. Po té vystupoval Hruška se sborem svým v samostatných duchovních koncertech, v nichž provedl velké církevní skladby klassické, jimiž obecenstvo nad míru bylo nadšeno, tak že záhy umlkly poslední hlasy občas proti reformě se ozývající, a dnes již jen několik málo jednotlivců vzpomíná oněch starých zlatých časů s intrádami a vířením bubnů. V říjnu r. 1881 podrobil se Hruška státní zkoušce ze zpěvu, hry na liousle a varliany před c. k, zkušební komissí Pražskou, na základě jíž dostalo se inu výtečné approbace pro státní ústavy. R. 1882 jmenován c. k. zemskou školní radou učitelem zpěvu na gymnasiu Mladoboleslavském. R. 1886 udělil jemu J. M. biskup Litoměřický pochvalné uznání a r. 1887 zlatý prsten za mši »Gaudeamus omnes« Jemu věnovanou. Přičiněním Hruškovým založena v Mladé Boleslavi »Jednota Cyrillská«.
Vedle hudby církevní nezanedbával Hruška též hudby světské. Po celou řadu let byl ředitelem zpěváckého spolku »Boleslava«, jejž s následování hodnou nezištností vedl za vytčeným idealním cílem. Vyličovati podrobně činnost jelio ve zpěváckém spolku vymyká se z rámce tohoto listu a přestáváme tudíž na pouhé zmínce, že vedle celé

skoro domácí literatury provedl i velká díla ]elassická a moderní (Mozartovo R equiem, Dvořákovo »Stabat Mater«, »Hymny«, Bendlova »Svandu dud_ika«, NIěchurův »Štědrý den«, opery: »Prodaná nevěsta«, »V studni«, »Stradella«, »Svatoj anské proudy«, »Mikuláš« atd. atd.). Jeho horlivostí veden podnikal též zpěvácký spolek každoročně výlety po olcolních, začasté i vzdálenějších městech, jež staly se takořka reformačními missiemi spojenými vždy s provedením některé velké mše v chrámu Páně dotyčného místa. Za zásluhy své o spolek j menován r. 1834 jeho čestným členem. — Skonal náhle po kratičké nemoci dne 3. srpna 1889 rozedmou plic.
Jako skladatel druží se Hruška k nej - přednějším skladatelům církevním doby reformační; jeho skladby vynikají živostí fantasie, dovednou technikou a případným pro-vedením charakteristiky a staly se hledanými doma i v cizině. Hruška byl povahy přímé, v jednání velmi skromný, v chování svém vlídný, v zevnějšku vždy uhlazený a pečlivý, ducha podnikavého a bystrého, neobyčejně vzdělaný a vědychtivý, v rozhovorech ducha-piný.
S bolestí loučíiiie se s ním nad čerstvým rovem jeho!
Stůjž zde ještě podrobný výčet církevních skladeb Hruškových, tištěných i rukopisných. Mše: Missa Velehradensis op. 15. 4lilasá (pří]. »Cyrilla« 1884), Missa pastoritia (dle Horákovy mše upravil pro 4h1. sbor a var-hany (ruk.), Missa de Beata op. 16, pro pro soli, sbor a varhany (ruk.), Missa choralis op. 18 (příloha »Cyrilla« 1886), Missa in hon. sc. Joannis Nepomuceni op. 8, tří- a čtyřhlasná (příloha »Cyrilla« 1879), Missa super C. F. »Narodil se Kristus Pán« op. 7-, 4h1. (ruk.), Mše do F s českým a latinským textem (pro sbor, smyčc. orkestr, corni a varhany, ruk.), Dětská mše do C s českým textem (pro sbor, smyčc. ork., corni a varhany, ruk.), Česká mše pro jeden hlas s průvodem (ruk.), Nedokončená Inše česká do F a latinská do C ( pro sbor a varliany, rule.), Missa in hon, sc. LaU-rentii op. 17, 4111. (příl. »Cyrilla« 1887, též v rukopise instrumentována), Missa in hon. sc. Caroli Borocnaei, 4h1. (příl. »Cyrilla« 1879), Missa »Gaudeamus omnes« op. Ig, 4h1. (ruk.), Missa in hon. Ss. Nominis Jesu op. 14 (4111. příl. k »Musica sacra« 1886, též 2h1., příl. »Varyta« 1883), Missa »Ecce Dominus veniet« op. Io, 4111. (Fr. Urbánek, Praha). M o t e t t a: Angelis suis, Scapulis suis, Beata est, Assumpta est, Tecum principium, Confirma hoc lleus, Diffusa est, As-