— '3 —

chural četně zastoupen, ač dosud valně oblíben ncni. Začináme led právě sluduvat ,Missa Papac Marcelli« 6 vucmn od l'alestriny na svátky velikunuční, ke které jsme si musili tak dlouho půdu připravovati. Bude nám pak lehko dávati klassiky 15, a 16. století, jen co se jim naučíme rozumět. Sbor liturgický čítá r5

sopránů, 14 altů, 5 tenorií, 8 basů a t3 hudebníků. Sbor literácký čhá 57 činných členů, jiných se uárn dusud nedustává. Škola pěvecká má v nižším oddělení 9 iáků, ve vyšším 13 žáků a jsuu vesměs jii připojeni sboru liturgickému,	Antonín BiéiW,
jednatel,

Morava.
Diecése Brněnská.

Z Doubraviee. (Výroční zpráva.) Dne 20. ledna 1889 odbývala zdejší Cyrillská Jednota výroční svou valnou hromadu. Za přitomnosti všech členů jakož i pifznivcit jednoty uvítal ke 3. hod, po zapění »Haec dies- p, předseda, vdp, farář J a n S o u k o p, přitomné. Zminiv se pochvalně o pokroku jednoty v období minulém učiněném děkoval p, řediteli kůru za horlivou občtavusi jeho. V zahajovací řeči své poukázav též na některé odstavce stanov jednoty vytknul hlavně účel jednoty, pii čemi podotknul, b y n a v r u b j e d n o t y nepořádáno svétských zábav, jalo to bohu-žel na mnohých místech bývá. Po piečtení protokolu valné hromady roku 1888 podal jednatel zprávu jednatelskou o stavu a působení spolku za rok 1888, z níi vyjímáme: Jednota čítala t člena zakládajícího, 6 přispivajících a 25 činných. Co se týče spolkové činnosti v období uplynulém, byla tato blahodárnou. L'ohatosf její jevila se v tom, ie jednota provedla o slavných svátcích církevních a ph různých příležitostech pěknou ladu netoliko mnoha vybraných mší, ale i introitů a jiných vloiek. Nově nacvičeno bylo: Missa ,,S t. Joannis Baptistae« od Singenbergra. Missa IX, od Pompea Canniciari. Missa »St. Caeciliae« od Ad. Kaima. Requiem od Singenbergra. »Populemeus« ud Vittoria. »Diltusa est« od G i o v a n n i Mar, N a n i n i . »Veritasa od Fr. 1V i t t a. »Pange lingua« od T r a u-m Li h 1 e r a, , Pauge lingua« od Ch m e 1 í č k a. Z kancionálu L e h n c r o v a mešní písně : »Tobě Pane na výsostech« a »O Maria, útočiště naše«, pak píseIl k poiehnání »Skrytý Bože«, Dlužnu těž se zmíniti, že jubileum qutiletého panování J. V. Nejjasnějšího cisaře a krále Františka josefa I. téi Cyrillskou Jednotou důstojně oslaveno bylo.L toho seznati, kterak jednota po čas ten zkvétala, ana jí vodítkem byla horlivost seznati z toho neúmornou, zimniční činnost`. p. ředitele kůru Jednoty naší, jeni vřelého uznání za ne tak snadnou práci vším právem zasluhuje. Zajisté přáním je každého, by i nastávající období protkáno bylo lak mnohými a krásnými skladbami jako minulé. Všem též, kdož jakýmkoliv spůsobem ke zdaru a rozvoji Jednoty přispěli, nech( plat( dik nejvielejší s přáním, by Jednotě věrni zůstavše o vzrůst její všemoiuč se starali, liudii každému ohlasem tužba, by i na dále Ulahudárná činuusí neustávala, by činnost vidy s dobrými úspěchy se setkávala, pak zajisté jednota cíle vytknutého se nemine, ale účelu svého dosáhne. Téi zpráva pokladniční jím samým poclaná byla dosti po-těšitelnou, budef možno p, řediteli kůru obstarati pro-zatím věci, bez nichi těiko jest se mu obejíti. — Za

nové členy činné r. 1889 piistuupili p. František Nuvotný, učitel v Kuničkách a pan Robert Štěpánek z DouUravice. Piíspěvky na rok 1889 složili p. předseda, p. ředitel, jednatel, vp. Fr. Geduš, p. Šafránek p. Vincenc Kočvara, kandidát profesury, a p. Frant, Novotný, učitel z Kuniček. Volba hodnostů zůstala nezměněna, totii předsedou vdp. farář, konsistoxialni rada Jan Soukop, ieditelem p. Julius Stan-t e j s k ý, nadučitel, jednatelem a pokladníkem pan E d u a r d S 1 o v á k, učitel. Dalším čislem programu byla přednáška vp. F r. G e d u š e, jenž si k ní za thema vybral: »Kterak dluino české kostelní písně správně podle českého přízvuku přednášeti?« Ve své velmi pečlivě zpracované přednášce rozhovořiv se všeobecně o zpěvu obecném při službách Božich uvedl z různých kancionálků velmi mnoho příkladů, kteréi náleiitým pi'ízvukem objasnil. Tak mnohým mluvil z duše, když podotknul, ie ruch, totii jalové, jarmareční nápěvy z kostela vymýtiti a důstojné, staré a nehodně odtud vypuzené tam opět uvésti, již jest v piném proudu. Potřebí však jest veliké ostraiitosti a zároveň uvažování, abychompravéhu církevního a českého ducha písní těch pochopili, abychom snad pěkné pí-sně špatným zpíváním neznetvořovali. Ku konci podal nám pan řečník podrobný přízvučný r o z b o r ,,Magnificat, Poučná přednáška tato na prospěch dobré věci byla tak mnohému novinkou však uiitečnou. Ve volných návrzích ujednáno, by se nevázané ročníky »Cecilie« a »Cyrilla,< daly svázat. Mezi jednotlivými čísly programu zapěla jednota »Diffusa est«, »Justus«. Přeje Jednotě i clo budoucna z duše všeho blaha a zdaru, končim zprávu svou s prosbou k Všehumiru, by ráčil Jednotě naší váieného předsedu, veledůstojného pana faráie, dlouhá a dlouhá léta ku
prospěchu její zachovati.	Eduard Slovák,
jednatel.
Z diIllramova. (Zpráva Cyrillské jednoty za ruk 1888.) Podávaje výroční zprávu o čiunusti zdejší jednoty, muhu s radostí vyznati, že Jednota naše v ruce prvém svého trváni značný pokrok učinila a pěkně prospívá. Vždy( již diive o založení jednoty pracoval zde neunavně a horlivě v duchu Jednot Cyrillských v hudebním oboru dokonalý a zápalem Cyrillským opravdu nadšený pan Karel Basll, byv z Nového Města do Jimramova v r. 188˘ za řídicího učitile povolán. Počátek učinil se školnimi dítkami. Nakoupil Lehnerových kancionálků s notami a rozdal je mezi školní děti. S nimi počal cvičení nejprve v základních pravidlech zpěvu dle not, později v písních dle zmíne