katolickou	posvátnou
zároveň
becné Jednoty Cyrillské.
Majitel, vydavatel a rodaktor
F. J. LEHNER.	Číslo
Dodatky a opravy
k „Dějinám posvátného zpěvu staročeského”.
Podává K. Konrád. (Dokončeni.)

4. Vzhledem k rorátním zpěvům Ize dodati toto: Jisto jest, že již ve XIV. století sloužívala se zpívaná mše o Panně Marii tytýž i každodenně. Tak dělo se v kapli domu »Jeruzalem« řečeného od r. 1372, v němž veliký dušechvat Milič z Kroměříže tento dům pro kající ženy byl vystavěl. Zároveň vystavěl při něm ještě druhý dům pod jménem domu literátů pro ducliovní, s nimiž tu Milič jako správce jejich přebýval. 14) Ona mše o Panně Marii nemohla býti jiná nežli votivní mše »de Beata«, z níž naše zpěvy rorátní beztoho z velké části jsou vzaty.
Že pak pro tuto bohoslužbu mariánskou měli také zvlaštní ].pihy, možno nám souditi z inventáře farního kostela sv. Havla v Praze z r. 1390. Pořídil jej náš milý sv. Jan Nepomucký (magister Johannes Pomuk, decretorum doctor, rector ecl. paroch etc. — Ubri erection. ed. Borový,
IV., 345 sq.), když byl toho kostela fará‑
rem a zapsal do něho též: Atetn duos libros, qui intitulantur »Beatae Mariae Virgini«. A že j iž p ř e d touto mší také zpívali tehdy, souditi nám lze z poznámky vyšebrodského rukopisu (č. 42.) z r. 1410. Čte-met v něm na listě 145a nad prozou »Ave hierarchia« po kraji rubrum: An aductu1s) ad missam Rorate — erigamur«. A hle právě melodie této oblíbené prozy shledáváme často v našich rorátních zpěvích.
14) Tomek, Dějepis Prwhy, III. 303. F o n t e s re r, Uohemic. I., 418.9.
1'') Dreves tu klade chybně: MIn adventu . Proč ? Toť ovšem jiný má smysl.

Však jestliže i Arnošt jest snad skladatelem latinských rorátních zpěvů, jisto jest také, že nikoli všech; alespoň těch ne, jichžto melodie zdělána jest podle prozy »Mittitur archangelus fidelis«; neb jest tato proza složena teprve od 3. arcibiskupa Jana z Jenšteina.18)
Ostatně není posud žádné příčiny, proč bychom měli určité svědectví Balbínovo (Dreves, Cant. boh. pag. 25.) o Arnoštovi jako původci rorátních zpěvů odmítnouti. Balbín osvědčil se hodnověrným; proto nelne této zprávy jeho bezdůvodně zamítnouti. Dí pak výslovně: »id sacrum« (t. j. sacrificium ma`.utinum c u m c a n t u, jak psal dříve) invenit aut in patriam induxit Arnestus«.
5. Yři písni »na žalost Matky Boží« : »Stáše Matka Božie žalostěci« (str. 136.) udali jsme: »Mám za to, že zpívali ji dle obecného nápěvu římského«. Však nahlénuvše do rukopisu vyšebrodského, shledali jsme zde17) k latinskému testu »Stabat mater« týž nápěv, jejž také Bratří k svému českému textu té písně udávají,111) vyjnla několik vedlejších not ve verši »dum pendebat filius«.19) Tento nápěv liší se od řím‑
16) Dreves: Die Hymnen Joh, v. Jenstein etc, S. IoB. Na př. .píseň« páteční »Jak povolila blah. Panna« jest podle toho nápěvu složena.
11) Na listě 139b a sl.
18)	Viz na př. vydání z r, 1598 na str, 117,
Vyšebrodský rukopis má v C-klíči:
(j	dum pen	de - bat fi - li - us.