(x 1 o r i a.
Allegro.
				
M 1	I	I	I	I	I\~	ÍI	I	I	I	I\	

				
	u -	r---	F7-~	I	I	I	
~TT1				
-_~~— i=i—z+--mor
--~-~ -1-`	~-~ .— ~	R •	~ ~~-~-~=R—mor—~_
Ř--	-r1	~r~—
R—r=f—~=F-k—•	C	_R-‑
~_~ř- ~~	

		~V
--ň	--	•	-~-•	~_ -I—	
~-~-	_~-y_~=
—R	R	~-
- -_	-•-•--	— atd.
•_~-‑	
				
I
—•--•	~	I
—t~--~R~R—	I	I
—C—~—~-- _—~I—•C= atd.	
				
O »Credo«, která	v »krátkých«	mešních skladbách Fůhrerových skoro stejného slohu	
jsou, byla již řeč.				
0 hndbe církevní, hledíc k ní se stanoviska historiel~ěho,
keč, kterou dne 24. dubna 1887 o p r v n i m s v. - C y r i 11 s k é m v e č e r u v katolicko-politické besedě
kroměřížské měl kněz Ign. Bečák.
(Dokončeni.)

Giovanni Pierluigi, tak se totiž vlastně Palestrina po rodičích nazýval, Znaje jméno své Palestrina od rodiště svého Praeneste, narodil se r. 1514 ze zámožných rodičův. Hudebního vzdělání nabyl dílem v rodném městě, dílem i u Goudimela v Římě. Ve 30, roce svém stal se varhaníkem nejprv ve svém rodišti, načež r. 1551 jmenován jest kapelníkem při sv.-Peterském chrámě vŘímě. Vydav r. 1554 první svazek svých čtyř-a pětihlasých mší tiskem, přijat jest do papežské kapelly. Ale poněvadž podle stanov téže kapelly všichni členové musili býti neženatí, Palestrina kapellu tu opustil, obdržev měsíční pensi, a stal se ředitelem kůru při kostele St. Giovanni v Lateraně a při kostele Matky Boží St. Maria Mabgiore. Z jeho skladatelských prací jmenovati sluší dříve vzpomenuté »i m p r o p e r i e« z, r. 1560. Komposice ta, jakkoliv se zdá býti nad míru prostinká, jest nicméně provanuta ta-

kovou něhou a vane z ní duch tak líbezný, že došla již tenkráte obliby všeobecné. Papež Pius IV. vyžádal si opis tohoto díla, a od té doby zpívává se v papežské kapli každoročně na Veliký pátek. Když pak oba kardinálové Vitellozzi a Karel Borotnejský jej vybídli, aby složil vzornou nějakou mši, sepsal Palestrina hned tři. První a druhá, byvše provozovány v paláci kardinála Vitellozziho, došly všestranné pochvaly, ale třetí z nich : »Missa Yapae Marcelli« vzbudila vše-obecný podiv a chvály její nebylo konce. Sám sv. Otec Pius zvýšil na poděkovanou Palestrinovi měsíčnou pensi a jmenoval jej huáebním skladatelem papežské kapelly. O ostatních pracích Palestrinových, jichž 36 svazků po sobě zůstavil, pomlčím a vytknu raději několika slovy, jaký význam má Palestrina v posvátné hudbě církevní.
Baini (j 1842), bývalý kapelník syY-tinské kapely a sám také výtečný skladatel