-42

nisty, 3 altisty, 3 tenory a 3 bassy) rozšířen jest na 24 členů (7 sopránů, 6 altů, 5 tenorů a 6 bassy.) Ku pravidelným zkouškám vykázána jest sboru prostorná síň v bývalém klášteře sv. Jiří, kam vysoce důstojný prelát, Dr. Eduard Terš, dá svůj drahocenný klavír. Zie umístěn bude též archiv hudební, na jehož zřízení povolila nejdůstojnější kapitola pro letošní rok 200 zl., a na rekonstrukci varhan na spodní kruchtě 12oo zl. Nový kapelník byl nejdůstojnější

kapitolou požádán, aby se ujal ;též zpěvu chorálního, čímž nabývá práva, aby dozíral na veškeré funkce choralistů, kteří v činnosti této dosud na kapelníku závislými nebyli. Přípravné zkoušky započnou bezodkladně, aby pravidelnou činnost bylo lze zahájiti dne 15. srpna.
Obecná jednota Cyrillská volá svému náměstku předsednickému a kapelníku svato Vítslcému k požehnání práci na roli hudby posvátné z pina srdce upřímné : Zdař Bůh!
Lelzner.

0 hudbě církevní, hledíc k ní se stanoviska historicltého.
lteč, kterou dne 24. dubna 1887 o p r v n í m s v, - C y r i 11 s k é m v e č e r u v katolicko-politické besedě
kroméřížské měl kněz Ign, I3ečák.

Velectěné shromáždění!
Ve slovácké obci T ... , někde u Trenčína, pozvali sobě jednou na hod Boží vánoční ze sousední vesnice pana rechtora (učitele), hudebníka po celém kraji chvalně známého, aby na kůře vypomáhal. Pan rechtor přišel. — Na jitřní, když ministrant u sakristie zazvonil, milý host zasedne za varhany a přeběhne několikrát klávesnici, až okna řinčela. Po té zastrčí několik mutac, a vstana od varhan nachýlí se přes parapet k lidu, řka: >>Málo křičte!« — a hned za-sedne opět za varhany a hraje jemnými registrypíseň: »Jaj, ty můj milý Jezusku, ako ty tu ležíš! atd.« Když první sloku dohrál, vstane a komanduje zase: »Mnoho křičte !« — a jako prve, tak i nyní provází na varhanách zpěv lidu, jen že s řádným fontem. Když skončil sloku druhou, následovalo zase: »Málo křičte !« — a tak to šlo dále od Kyrie až po Ite missa est. Občané T ... ští byli tou hrou nemálo opojeni a když vycházeli z kostela, pochvalovali sobě navzájem, že takové festivacie v T .. . ,ještě nebylo.
Tato pověst má nádech jakési nevinné humoresky; avšak lépe-li ji povážíme, po-známe brzy, že se v ní tají moment velice vážný, totiž : i) že lidem hudebně nevzdělaným často i nejchatrnější hudba může po-stačiti, aby se nábožnýmí city rozehřáli; 2) že hudba taková, byt se krásně ve chrámech provozovala, nemá a nesmí posuzována býti dle měřítka hudebního, ale j ediné a výhradně podle měřitka ethického, t. j. podle toho, s jakým úmyslem se koná, at potom pravidel liturgických a zákonů hudební uměny se šetří nebo ne, tot jednostejné.

Jinde, jako na př. v zámožnějších osadách a městech venkovských, potkáváme se s hudbou a zpěvem chrámovým trochu vy-vinutějším. Tam člověk uslyší již práce Horákovy, 5chiedmayerovy, Kempterovy, časem i některou mši Mozartovu*) neb Haydenovu,**) zvláště pak solové skladby Diabelliho, Kunertha, a jak se všichni ti skladatelé podobného braku nazývají. Cena jejich se stanoviska uměleckého bývá obyčejně velice skrovná, ba dokonce žádná. Mně to připadá vždy tak jako s uměním stavitelským. V takových osadách a městečkách jsou již domy poněkud nákladněji vy-stavěny, a sem tam viděti na nich nějakou ozdobu, avšak aby se říci mohlo, že se zračí v těch stavbách nějaký určitý sloh stavitelský, toho není. A podobně i hudba chrámová neliší se hrubě od hudby světské, leč nanejvýš v tom, že se zpívá v kostele latinský text anebo text v řeči národní, ale obsahu nábožného, ostatek se hřmotí na kůře právě tak jako při nějaké veselce v hostinci.
Kdo jen poněkud se vyzná v ryzí hudbě církevní, ten hudbu takovou, jak jsem ji

•) Ze všech 16 mší Mozartovýchjsoujenom dvě duchem církevním se nesoucí, totii 8. a g., které Mozart komponoval, kdyi mu bylo t8 let. Všecky ostatní jsou bud takové, které pocházejí z nejútlejšího jeho věku (první svou mši napsal Mozart o io letech), nemajíci žádné téměř ceny umělecké, nebo jsou to plody takové, ve kterých se přese všechnu routinu technickou jeví duch sluibám I3o21m úpině cizí.
**) 0 mšech Jos. a Mich. IIaydena praví dr. Fr. lVitt ve spise »Das kgl. Uayerische Cultus - Ministerium, dle Uayer. AUgeordueten-Kammer und der Cácilien-Vereiu. Eine Streitschrift etc. 1886.«, že ani jediná mše J. a M. Haydenovu, CheruLiniho etc, neobstojí s povahou a rázem (Grundstintmung) chorálu,