— 64 —

dosti snesitelné (satis tolerabiles) psány jsou v řeči domácí (tedy české), některé konečně sepsány jsou asi od rS let latinsky, těch ale jest malý počet. Proto prý hned první rok, když počal s literáty žateckými v kostele zpívati, složil v řeči latinské několik písní o vtělení Páně, které se sboru literáckému tak zalíbily, že jeho žádali, aby podobné zpěvy latinské k svátkům po celý rok složil. I učinil tak a použil k písním těm melodií starých, kteréž »u nás« známy jsou i dětem a sice proto, poněvadž prý se obával, kdyby k novým písním i nové nápěvy složil, že by mnozí zpěvu se zdržovali, jelikož by jim těžko bylo, zároveň na novou píseň a na novou melodii pozor míti; za druhé ^e nebylo potřebí nových melodií hledati, poněvadž staré melodie, od předků našich s obdivuhodnou umělostí složené, tolik vážnosti, majestátnosti i líbeznosti v sobě mají, že nad ně býti nemůže. Z čehož prý viděti, kterak staří Čechové hudby velice dbalí byli, a že toto umění s láskou největší pěstovali. Svědectví toto vytištěno jest, jak
praveno, roku 1554. '..e pak Vodňanský
použil -ýhradně nápěvů českých písní, z ostatních slov jest viditelno.
O něco málo let později vynikal co překladatel zpěvů českých jeden z nejpřednějších pěstitelů latinského zpěvu církevního, dotčený již Tomáš Mitis z Limuz. Týž na-rodil s,- r. i S 23 v Nymburce, stal se později správcem školy v Českém Brodé, potom u sv. Jindřicha v Praze, konečně nakladatelem, knihkupcem a maj itelem domu na Starém městě Pražském. Co takový skládal nové a překládal starodávní církevní písně české do latiny a vydal r. 1576 takovýto latinský zpěvník ku potřebě společností literácicých v Čechách a na Moravě pod titulem ,Hymnodiae in messiam libri II in gratiam Sodalitatis litteratae per Bohemiam et Moraviamtt, roku 1577 pak opět »Hymnodiae etc. ex cantionibus Bahemicis in gratiam Sodalitatis litteratae per Hungariam et Slaviniamtt, později ještě některá

jiná vydání, jmenovitě r, i S 8 i »Hymnodiae etc. in gratiam Sodalitatis litteratae per Bohemiam, Poloniam, Moraviam et Slaviniam.tt Ze Mitis názvem »Sodalitates litteratae,, měl na zi-eteli naše sbory literácké a ne snad nějakou zvláštní společnost literátů — učenců a básníků —, to vysvítá jak z úvodních jeho básní latinských, v nichž oslavuje zpěv literátův v kostele ku poctě boží zaznívající, tak i z toho, že sám udává, podle které starší písně české se ta neb ona jeho latinská píseň zpívati může. ta)
Všeobecná vážnost, které se literáti způsobem zaslouženým všude těšili, jevila se však též hmotnou podporou, jíž se literátům se všech stran dostávalo. Byly to jmenovitě časté dary a odkazy peněz i ne-movitostí, mnolidy dosti znamenité, j imiž — jal,ož i pravidelnými příspěvky a pokutami členů nabyli sborové literátův někde jmění značného. Mimo uvedené již dary a odkazy uvádíme k dokladu ještě následující : V zmíněné již knize literátů Mladoboleslavských jest na několika listech zvláštní poznamenání jmen oněch osob, které tamnímu kůru néjalcý dar aneb odkaz učinily; mezi těmito však vyniká štědrostí měštka Kateřina Militl;á, kteráž »na svůj náklad kostel (literátů) Matky boží i s kruchtami zaklenouti dala r. 15 66, gradual veliký pergamenový a druhý menši, oba psané, kteříž jí do několika set stáli, v 12tu Páně 1572 za své peníze spraviti dala, špitál, kterýž posud Kateřiny Militky sluje, r. 1566 ze svého statku pro vy-chování chudých založila, r. 1 S So pak literátům io lcop. tasíš. lc vyupomínání na V. Skřemínkovi ukázala a jiné mnohé dobré skutky Činila.«	(Pokračování.)
i9) Tak ku př. piseň jeho latinská »Pacin amatae,< zpívá se jako »0 pane Ježíši najmilostivější,« »En dies cursus« jako „Aj vstávajíce každý z svého lůie,« ,~Jesu Redemptora jako »Přijd vykupiteli světa,« ,Ecce nomen« jako »Vesele zpívajme, Boha otce chvalme,« »Ave Maria« jako »Zdráva, jenž jsi pozdravena,« »Fac nos« jako »Svítá, svítá na svítání« atd„ aneb připsána vše-obecná poznámka: »Zpívaj obecnou notou.«

O B S A H : Páté exercicie cyrillské b— Palestrinova »Missa Brevis.a Přednáška profes. Jos. Foerstra. — Vznik  a dějiny sborů literátův až do největšiho rozšíření jich v XVI. a na počátku XVII. věku. S hudební příloho« číslo S.
Ql¥r' Veškeré dřívější roc`níky ,Qjrilla” má na skladě redakce ,Cyrella" v Karlíně č. 234.
„Cyrťlh` vychází vždy 1. každého měsiee. Předplatné, jež činí poštovní zásylkou na celý rok 2 zl., na půl leta
i zl., přijímá pouze na jednu z těchto dvou dob administraee v Karlíně, číslo 234. Jen frankované listy se
přijímají. Rukopisy redakci zaslané nevraceji se. Dopisy, týkající se redakce, Uudtež zasýlány F. J. Lehnerovi
franco, v Iťarlíně, č. 234. Reklamace zasýlány budtež do expedice : Akademie křestanskfi v Praze,
Řetězová ulice čislo 223.
Nákladem vydavatelovým. — Knihtiskárna Politiky v Praze.