— 48 —

grunt aby nebyl rozprodán nikdy; pakli by jej chtělí prodati, aneb páni literáti bratřiny nedržeti, tehdy přátelé jeho krevní aby na ten grunt veškeren sáhli mocně jako na svůj bez překáilcy, by bylo po stu letech a více.24) Grunt tento vložili si literáti »i všecka řehole k jich bratřině příslušející« do kněh městských. _R. 154o koupili sobě na statku jednom v Zelenicích 122 kopy za go kop míš. a r. 1544 přijali starší literátů Jan Vepřek, Jindřich Kramář, Vít Sladovník a Václav Zemánek 15 kop míš. do pokladny spolkové. Jmění jejich přibývalo, tak že za ně pole, zahrady i louky kupovali, z nichž užitek do pokladnice jejich přecházel. Když r. 15 70 platy officiálům školním upravovány byly, vykázáno k tomu účelu mimo jiné též i 5 kop ročních z příjmů »bratřiny literácké«.25) Tato byla rozdělena v kůr český a latinský, z nichž každý měl svého rektora. Ve Vysokém M ý tě již ve století pat‑

2') Grunt tento doposud jakoito pole literátská patií choru chrámu sv. Gottharda ve Slaném. — Lacina, Paměti m. Slaného, 89,
25) Zprávy o literátech Slánských viz ve spisu Lacinově, str. 88 a násl.

náctém bylo »počestné bratrstvo kůru literáckého«; dle knih městských odkázal mu r, 1507 Jíra Hokenář louku svou. 26)
V N e t o l i c í c h by1 záhy kůr literátů latinských a českých, však v jeden spojených, jemuž r, 1555 Vilém z Rožmberka stanovy v 17 článcích potvrdil, o nichž pozděj i.
V Chlumci nad Cidlinou taktéž bylo r. 1557 bratrstvo literátů latinských a českých, kteříito poslední rdl:u téhož na po-řádku se snesli, o němž později promluvíme.
Jedna z nejpamátnějších společností literátských, důležitá také tím, že v poněmčilém nyní městě co česká společnost dosud stává, jsou literáti v P r a c h a t i cích, jimž Viléln z Rožmberka listem daným v Krumlově dne 21. prosince 1569 stanovy pod názvem »Privilegium literatorum ac totius societatis et musicae artis peritorum civitatis Prachaticensis« potvrdil. 11)
(Pokračování.) 25) Šembera, Vys. Mýto, 55•
2r) Na česky přeloženo od jakuba Menšíka, písaře a přísežního města Prachatic. V pamětní knize bratrstva lit, v Prachaticích.

Věstník hudební.

Památník pražského »Hlaholu.«
(Dokončení.)
Látku rozvrhnul si p. Ferd. Tadra na čtvero odstavců: I. Zpěv církevní v Čechách, vznik a dějiny sborů literátův až do největšího rozšíření jich v XVI. a na počátku XVII, věku. II. Účel a způsob zřízení sborů literátských, jich stanovy. III. Působení sboru literátských v kostele, v iivotě společenském, ve škole, v umění hudebním a výtvarném. IV. Úpadek sborů literátských za války třicctileté, jich znovuzřízení a opětné rozšíření až do konečného zrušení r. 7785•
Velepoučný spis zakončuje slovy následujícími: »Vezmeme-li v úvahu souhrn veškerého účinkování sborů literátských v době starší hlavně působení jich v kostele i na lepší způsob iivota mimo kostel, na zvelebeni umění hudebního, malířského i duchovního básnictví, na zachování památek staročeských, vliv jejich na školu a na vychování mládeie, v době novější jmenovitě zásluhu jejich o zachování řeči naší

matei'ské — dojdeme zajisté k tomu přesvědčení, že sborové literátů mají pro kulturní život našich předků význam nevšední a že tedy neprávě účinkování jich až do nejnovějších časů skoro v zapomenutí zůstávalo.«
Vítá tedy co nejvřeleji znovuzřízení sborů literátských vznikem jednoty Cyrillské a přeje jí hojného zdaru.
Jednota Cyrillská jest panu spisovateli velikým vděkem zavázána. Velepoučnou prací svou zjednal jednotě naší podklad historický. Po stoletém násilném přerušení pokračujeme v díle, na kterém národ český po několik věků s nadšením a s láskou pracoval. Jednota Cyrillská jest podstatnou částí bytosti národní. Strom hluboko zakořenělý v půdě historické musí vy-dati květ a hojné ovoce.
Spis takové důležitosti pinou měrou toho zasluhuje, aby s obsahem jelio seznámili se veškeří Cyrillisté. Za tou příčinou uveřejní »Cyrillu hlavní obsah jeho.	Lehner.

O B S A H : Pozvání ku třidenním exerciciím cyrinakým. — Cyrillská slavnost Plzeňská. — Zpěv církevní v Čechách. vznik a dřjíny sborů literátův až do největšího rozšíření jich v Y.VI. a na počátku YVII. věku. — Věstník literární.

S hudební přílohou číslo C.
QW' Veškeré dřívější ročníky „C rula” má na skladě redakce „Cyrila” v Karlíně č. 231. -«
„(yrill” vycházi vždy Zb. ku-zdého měsíce. Piedplatné, jež činí poštovní zásylkou na celý rok 2 zl., na půl leta
7 zl., přijímá pouze na jednu z těchto dvou dob administrace v Karlíně, číslo 234. Jen frankované listy se
přijímají. Rukopisy redakci zaslané nevracejí se. Dopisy, týkající se redakce, budtei zasýlány F. J. Lehnerovi
franco, v Karlíně, č. 234. Reklamace zasýlány budtež do expedice : Akademie křestanskA v Praze,
iktězová ulice číslo 223.
Nákladem vydavatelovým. — Knihtiskárna Politiky v Praze.