79

zkoušce pěvcům, abychom žádali o potvrzení stanov, jelikuž i okr. hcjUuauslvi se doptávalo, proč stanov nemáme atd.	,
Ve schíizi dne 14, února přeclčítány stanovy a ujechtáno žádati o stvrzení. A koucčnČ jsou tedy stanovy stvrzeny.
Ruce jsme mezitím nesložili do klína, ve cvičení
a zpěvu pukcat ováno dále. Cvičeno dále: »M i s s a
b re v i s« od Singenbergera pro 3 hlasy bez průvodu, „A v e M a r i a« As dur od Fr. SVitta, ¢ 111. bez prLi%-., »Missa decima« od Mich. IIallera pro 2 hlasy s prův., »M i s s a Velehradensis« pro 2h1. (dosud Kyrie a Gloria), » S a l v o s f a c nos D o m i n e,, od Fr, Witta, B dur pro 1 hlasy, » l e s u d u 1 c i s ni e-m o c i a« As dur ud B. Kuthc pro 4 hl,, ,0 s a l u t aris hostin«, Ii. Oberltoffcr pro 4 hl., 2 vložky z 15. Uffert, od Iíurnmiillera 2b1. s prův., t v l o i k a z Mutett pro fc tis Dumini od. Mich. Hallera pro 2 hl. s privodem.
Pro pa;ijuvý týden: »Graclualia« pro květnou neděli, zelený čtvrtek, bílou sobotu z »Flieg. Blátter« fiir kath. Kirch., jednohl, pro 2 sbory s průvodem, »Y o p u l e m e u s,,, (;dur Vittoria, 4 hlasy, »V e-x i 11 a r e g i s«, C dur, Chorální ntel., 4 hl., +,E c c e quomodo moritur,,, Asdur, G. IIindl, 4 hlasy, ,,Regina coeli luetare«, Adur, Ant. Lotti, ¢ hl., »Pange liugua« 4111asná: t. Adur od Jus. Chmelíčka, 2. F,, d u r, 3, Adur.
Clcnů čitá jednota: 3 zakládající, 2S pi-ispívají

cích, z nichž zi čiunýclt. Cvičeni sopraui.~tít (12) a altisái (tz) téi počalo. IIudebnin má jednota asi
za ¢o zl.
Josef Kolenec, kooperatur v Kobylí,
Kuřím. (C y r i 11 s k á J e d n o t a.) Chceme po krásném příkladě jiných měst, městysů a vesnic i u
nás v Iťuřimč zaraziti »Cyrillskuu Jcdnotu« ku zvelc-Ueni zpěvu církevního a žádáme Vás, dústoiný pane, byste nám laskavě zaslal stanovy, a pak nějaké blíiší pokyny, dle nichž se iíditi máme.
Leo?). Ifolísrk,
kooperatur v Kuiímč,
Slavkov. (Cyrillská Tednuta,) lluc 16, srpna zaražena jest ve Slavkově »Jednota Cyrillská«, Vp, kateche'a a jednatel, Petr Kusik, vyzdvihl si v Karlině potřebné stanovy a listinu piípovčdnou.
Třešť. (Cyrillská Jednota.) Dne 13. záií byla slavnostně zasvěcena a účelu svému odevzdána mateiská škola » i a r i a n u m« zvaná, která jest zbudována a zařízena štědrosti svou. pána Leopolda ze Sternbachů. Ustav svěien jest ctihochtým školním sestrám Horažcluvickým. Ku posvěcení zavítal J. M. nejd, pan U i s k u p B r n ě n s k ý, František Baucr. Velikých zásluh o slavnost získala si nové úizená Jednota Cyrillská, která řízena velečinnýmsburmistrem Novotným pii poutifikáhti mši svaté picdnesla zdařile mešní skladbu Ilaininovii.

Věstník hudební.

Posvátná píseň polsl,.á s obzvláštním zřetelem k posvátné písni české. Se-psal K. Konrád. ('Zvláštní otisk ze zpráv o za-sedání král, české společnosti nauk). Stran 44.
Neunavný badatel v dějinách posvátné písně české, K. Konrád, pil pilných pi'ípravách k clruhéntu dílu svých »Dějin posvátného zpěvu staročeského,, připutoval na svých cestách výzkumných téi clo knihoven polských. Ovocem těchto návštěv jest zajímavá studie, kterou právě veiejnosti podává. Pravil v úvodu: »Ne-malou měruu zajím'i českou mysl studium o posvátné písni polské, o jejím vzniku a vývinu, jakoi i o její literární a hudeUné ceně. Vede nás toto studium k tomu překvapujícímu výsledku, ž.ei bez mála veškeren zpěv polsky od samého prvopočátku bral se týmii cestami, jako náš český, ano že z Čech do Polsky byl zaveden současně s kiesťanskou Uohoslui-Uou, a to slovanský (cyrillo - metltoclějský), latinský i polský. Neniť jiného zpěvu posvátného, jenž by vznikem a vývinem svým tak blízko, tak úzce se byl spojil, ano srostl s českým jalco polský. Ta původní slovanská sourudnost a dlonhuvčká vzájemnost česko-polská v éasíClt dobrých a zlých, v štěstí a neštěstí jevila se i na tomto poli plodem nejedním ceny uikolív nepatrné, nýbri vzácná a trvalé. Nebude tedy

od místa, obrátíme-li také k této slovanské roli, jež dlouho úhorem leiela, zietel svůj a uvážíme-li vznilc a vývin posvátné písně polské, jakož í literárně-hudebnou cenu její, pi idížejíce pil tom stále k písni české.
Počátky kiesťauství u Polanů co nejúžeji srostly byly s počátky jeho u národa česko-slovanského. Vy-rostly jako dc-é ratolesti na jednom úrodném štěpu, jejž clo iírných krajin našich a jejich zasadili svatí apoštolové slovanští, Cyrill a Methoděj.
Zároveň pak s křesťanstvím Čechoslované polským bratiím dali také počátky posvátného zpěvu polského, jakoi dosvědčuje nejstarší památka jeho ,Bogarodzica«. A podivno! jako naše nejstarší památka posvátné písně »Hospodine pomiluj uy«, ač ji od apoštolů slovanských původem odvozujeme, přece od sv. Vojtěcha byla upravena a rozšířena,) tak týž veliký apoštol Polanů i tomuto národu dal jeho nejstarší píseň »Bogarodzica«, jak stará tradice o ni svědčí.
Ačkuliv zrodila se i pozdější píseit polská od KV. věku v kolébce české, přece záhy počala se bráti cestami svými, odkojila a vychovala se duchem polským,
Viz mé »Dějiny posváhného zpěvu staročeského« I, str, 35 sl.