50
Prozřetelnost Božská obdařila diecési Budějovickou novým vele-pastýřem.
Jeho Biskupská Milost, Nejdiisto)nějši Pán,
v r
D1?. MARTIN R.IHA,
povolán jest na prestol biskupský v Budějovicích. Pán Bůh, jenž povýšuje ponížené, světlo pod kbelcem skryté postavil na svícen. Kněz vědy a modlitby r. úkrytu vyveden jest na výsost úřadu duchovního. Dosavádní život Jeho pohyboval se mezi kathedrou a zpovědnicí. Nyní Duch Svatý stolici učitelskou zaměnil za stolec apoštolský a pokornému sluhovi dal do pravice berlu biskupskou. Jednotám Cyrillským pod dobrotivou berlou Jeho dobře bude. Milost Boží račiž sprovázeti velepastýře po všech cestách života! Požehnání roku Svato-Methodějského spočívejž na apoštolské činnosti Jeho!
P. Ambrože Kienle „škola chorální.`4 *)
Píše F. J. Lelti ier.

Chorál jest vezdejším chlebem jednot cyrillických. Chorál jest měřítkem jakosti kostelních sborů pěveckých. Kde chorál se nepěstuje, tam není hudby církevní. Kde jen povrchně a ledabyle se odbývá, tam mají jen povrchní a ledabylou lwdbu církevní. Kde květe chorál, tam květe Musica sacra.
Chce-li kdo chorálu vyučovati, musí jej sám důkladně znáti. K řádnému poznání jest třeba řádného návodu theoreticko-praktického. Ale takového se nám dosud ne-dostávalo. Haberlův »Magister choralis« jest příliš stručný. Veledůkladné dílo »Les 1Vlélodies Grégoriennes,« které pi ed pěti roky v Tournay vydal Dom josef Pothier, jest kniha vysoce vědecká, ale více theoretická. »Školou chorální« P. Ambrože Kienle do-stalo se nám nyní návodu theoreticko-praktického stejnou měrou důkladného jako obecně přístupného. Co učený benediktín Solesnes-ský světu učenému podal, to nyní benediktin Emausský veškerým kruhům pěveckým přizpůsobil. Líbí se mi a jest přiroreno, že z řehole sv. Benedikta vychází světlo a poučení o chorálu. Kdo k tomu jest více povolán, ne-li řád, jemuž chorál gregoriánský jest tak nezbytným jako modlitba a askése, který s chorálem vstává a s chorálem k odpočinku se bere ! Benediktín celé své živobytí zpívá — chorál.

Prozpěvuje chorál na úsvitě, když opeřeni zpěváčkové ještě se neprobudili, zpívá jcj za večerního šera, když večerní píseň pří-rody dávno již umlkla. Chorálem oslavuje nejsvětější oběti novozákonní pi•i každodenní oběti dopolední, chorálem chválí Hospodina při nešporách odpoledních. Dříve než ke stolu zasedá a když od něho vstává, chorálem prosí a děkuje za dary, které ze štědré ruky Stvořitelovy přijímá. Jako nejlepším znatelem jest benediktín též při-rozeným učitelem chorálu. Benediktinské poučení o chorálu jest tedy nejlepší, poněvadž chorál jest řehole této živlem a po-voláním.
P. Kienle »Skola chorální« má tři od-dělení: I. školu zpěvu, 11. theorii chorální (toniny a rhytmus), I1I. tvarosloví; lc tomu předmluvu a doslov.
Stopujme stručně běh myšlének.
Chorál jest trvalým střediskem hudby církevní, který od hudby moderní na harmonii založené podobně se rozeznává jako sloh některého z otců církevních od řeči moderního homilety, anebo staré modlitby církevní od novověkých. Proto jest chorál kamenem uhclním sboru pěveckého, jímž zasvěcován bývá do ducha církevního, aby se na něm učil s Církví mysliti a cítiti. Škola pěvecká staví se na základě sv. Řehoře.

*) Choralschule. Ein Handbuch zur Erlernung des Choralgesangs von P. Ambrosius Kienle. Freiburg bei Herder, 1884, Cena i zl. 20 kr.