Y2 —

sám, ve čtyrech s hlasy solovými, bud jednotlivě neb v celém kvartetu zastoupenými, tudir, v šesti číslech dohromady, tak ze můieme říci, ie to skladba převahou sborová. Jsouf to čísla takové dokonalé krásy, že nechceme jich leč s pinou chválou se dotýkati. Bylyti našim statečným sborem za virtuosního doprovázení na varhanech pp. Steckrem a Novotným výtečně přecluášeny.
Druhému provedení tohoto veledíla Uyl jeho tviu-ce sám přítomen, z[skali jsme jím o jednoho piíznivice naši jednoty více, Pan A. Dvořák velice lichotivě o pro-vedení se vyjádi 1, čími nás jen k dálší čestné práci povzUudil.
Nesmím uyuí zapomenouti podati zprávy o dálši činností sboru kostelního a tu jest nám sděliti, že jsme nastudovali za krátké období několik slavm`ch skladeb mešních jako jsou Wittovy: »Exulteh< a missa in hon, sc. »Francisci Xaverii«, Také sluší zmíniti se o účinné skladbě »Dlissa : »Ecce Dominus veniet» (Ilruška) a Missa »Panis angelicus« od Koenena. Nešverova jednohlasá »Spiritui sancti« také rozmnožila náš repertoir, h tomu pak lVittovo slavné »Stahat Mater,, a ,Te Deum" op. X„ též moje nTe Deum,, a nešpory nové ku sl, Božího Těla a Uyl bych s vy-psáním novinek hotov.
0 vnitřní hodnotě a kráse praci Wittových (Exultet, Fr. Xaverii, Stabat Mater a Te Deum op. X,) rozepisuje se Ceciliánslcý katalog v referátech zevrubně, zanechávají v srdci posluchačstva mocný účinek, jsouť to skladby rázu vesen s slavnostního. Zbožná a věčně krásná ,Exultet« na motivech velkonoční preface stejného jména založená, zpívá se u nás dokonale krásně. Slavnější však je mše in ltou. sc, Francisci Xaverii. Opus tento u nás v Čechách tuším málo kdo zná, pročež jej co nejvi-eleji dokonale cvičeným sborům a těm, kcle mají dobré varhany odporučuji, Slavnějšího Gloria posud nikde jsem neseznal. Všecky částky skladby této jsou krásné, slavné a ryze církevní slclaclby. Perlička celého jest překrásné nAgnus Dei« s tklivými mezihrami na varhany, kteréž se u nás karakteristicky instrumentují, t, j. rozmanitou, případnou kombinací rejstříků prováclí. — lVittovo Stabat Mater bylo již před dvěma léty nacvičeno, příležitost ku provedení naskytla se však teprvé dne zr, září r883, v ten deu provedli jsme je po piedcházejících dvou hlavnícli zkouškách. Všickni naši pěvci se na tento výkon srdečně těšili a radost jejich byla pinou měrou pochvaly odměněna za výtečné provedení. — Te Deum op. X. ve spravování pro čtyrlilasý smíšený sbor a varhany komponoval Witt v slavnostní, velebné, zbožné náladě. Ifymnus tento se střídavými sbory vyšších hlasů s hlubolcýnti, kteréž i sami o sobě rozkošné obrázky karakteristicky l:omponovanélro textu tvoří, jsouce pak spojeny vzletným varhanovým průvodem, slavný činí dojem; ukázali zde Witt své mish-ovsh í v ovládání ensemblu vokálního i instnunentílního, tuto slohem varhanovím v nejdokonalejší formě. Zpíváme dílo toto jen o největších slavnostech. Naši se naft vždy těší, — Missa »Panis angelicus« od

Koenena přišla v tomto roce na repertoir, jest nám to velmi milá skladba, zcela zvláštní sloh, pro nás nový, jef to mimo »Adeste fideles« prvé větší skladba Koenenova u nás provedená. Zalíbila se hned při prvém provedení. Moje »Ecce llominus« (referát v Cyrillu 1883 č. S) při našich varltauech slavnostní ráz pro-zrazuje. Provedena byla již Uezpočtulu-áte. Mohutný náš sbor jest neunavně činný, odbývají se týdně tií zkoušky přípravné, ensamblové jednou v týdnu. Chorál gregoriánský zastoupen jest všemi introity a communiemi, kteréž dle direktáře na ř-ad přicházejí, zpívají se celým sborem a s doprovázením varhan.
Zbývá mi sděliti, kterak zařízena byla u nás Cyrillská jednota. Roku lonského v měsíci září sešlo se k vyzvání pana děkana Čtyrokého přípravné komité. Ve schůzi té přečteny stanovy a pak zackíny k vrchnopanskému schválení, kteréž došlo v listopadu r883. Již tedy »Jednotu« máme; čítá výkoných členů So, (dnes třicet ženských a dvacet nmžských). Dětský sbor sestává ze 32 zpěváků obého pohlaví. Clenův při-spívajících jednota znenáhla nabývá, Literátský od-bor bude v Urzku utvoíen; prozatím započato s vše-obecným ccičenínr českých písní a chorálů. Ked vánočními svátky nacvičeny v kostele s lidem clvě písně vánoční: „Plesejte v hod vesely« a »Ježíška pHvítejme« z kancionáltt Svatojanského Dědictví. Nyní jest již nacvičena prve[ obecná literátská „IIospodiue, v>erh věcí Pane«. — Výbor Jednoty schází se k vyiízeni rozličných vůcí často k poradám, maje péči o tu, aby na zdejších školách současné s obecným lidem písně duchovni a chorály staročeské se cvičily. 0 slnibách Božích pro školní mládež o osmé a deváté hodině zpivó lid tytéž písně jako školní dítky. Radostně musí každého u nás clojmouli, že refunna písně obecné talc dlouho očekávaná »Jednotou Cyrillskou« konečně zahájena Uyla. Za chvalitebné uznati též sluší, že obě zdejší měšianské školy, clilapecicá a dívčí, naši »Jednotu« výdatně podporují, přijímajíce v program duchorních písní ty, výborem wTednoty,< pouavržené, začež timto dík oběma ředítelstvftn vzdán budiž. Zařízováuí »Jednoty« doznávalo zcle, jako všude jinde z jedné strany odporu. Když jednalo se o volbu předsedy, podařilo se nám získati pro tento úřad p. Novotného, zdejšího varlianíka, majitele domu, obchodu a člena obecního zastttpitelstt-a, nuže, s jehožto upřímnou a poctivou povahou i ráznost o věc Cyrillskou spojena další trvání a zkvétání »Jednoty« nejlepší jest zárukou. Ostatní členové výboru jsou: p. P. J. 5lechta, jednatel a zárocefr pokladník; p. J. Krauskopf, učitel na měši. dicčí škole, ktmýžto jako učitel zpěvu na ústavě vždy horlivě o dobré, pěkné a di,istojné písně duchovní se zasazoval a nmohvm již také zpívat naučil, diíve než »Jednota« povstala; p. učitel K. Bělohradský a p. učitel Matějec, oba na chlapecké obecné škole, mající tam rozhodný vlit; p, lekárnílc Kr. Farnoll, u věcech re-formy, liturgie, české duchovní písně praví vědátor; ředitelem ,Jednoty,, zvolen pisatel těchto řádků. Zdejší p. děkan vyhradil sobě v záleiitostech »Jednoty« pouze »protektorství«, nechtěje úřad předsedy pro rozličné