54 —

jsou s kruchty na vždycky mše a vložky přímo necírkevní a nahraženy jsou lepšími od Witta, Oberhoffera a p. Ve snaze té po-kračovalo se skoro až do r. 1874, aniž by to v semináři bylo přišlo k úpinému převratu hudby liturgické. Při zpívané mši sv. na neděle a svátky řádem předepsané zpíval sice kněz svůj díl u oltáře; alumnové však mučili se skoro po celý rok „německou mší slavnostní” otce Haydena: ,Hier liegt vor deiner Majestát."
Jen na některé svátky provozovány jsou mše vícehlasné s textem latinským, při čemž ovšem nikdo ani nepomyslil na Introitus neb Communio dne případného. Také o Offertorium nelámáno si hlav. Alumnové tehdáž zpívali velmi pilně, každého týhodne pravidelně tři-krát, pěstovával se však nazvíee zpěv světský. Výsledkem onoho namáhání bývaly ve-černí zábavy hudební, zejmena konávané v době vánoční a masopustní.
Ku opravdovější snaze po reformě hudby církevní zavdán jest podnět několika cestami do Prahy, do Řezna a Stýrského Hradce, které podniknul pisatel těchto řádků za účelem, aby se především přiučil, kterak chorál gregoriánský pojímati a přednášeti dlužno, a z nich vrátil se s nadšením do kruhu svého povolání. Nížepsaný utvořil hned smíšený sbor, sklácíající se z alumnů, gymnasistů, kandidátů učitelských a nejlepších ženských sil pěveckých v městě. Ve společných zkouškách — jednou v týhodnu — pěstován jest výhradně zpěv církevní s největší horlivostí a s neunavitelnou vytrvalostí. Dirigent hleděl v tomto sboru vedle sil svých zužitkovati, čeho sám získal studováním, rozmluvami s odborníky, jakož i posloucháním vzorných produkcí. Missa ,CunibertI, od Rampise, Missa , Jesu Redemptor" od Kaima, Missa „in honorem S. Ludgeri” od Schmidta, Missa , octavi toni" od Kiinnena, „Missa secunda” od Leona Haslera, velká část Gradualií a Offertorií z Witt-ových list& a ze Stehle-ovy „knihy motett”, pak překrásné H-moll litanie a ,14 štací křížové cesty" (4 hl.) od Witta — to vše provozovalo se několikrát ve zdejším kostele seminářském při dopoledních a odpoledních službách Božích anebo při pobožnostech postních. Záliba pro hudbu církevní šířila se v městě našem do dalších kruhů adorací před nejsvětější Svátostí (dne iy. června 1876), při čemž provozovalo se 12 přiměřených menších skladeb pro sbor mužský i smíšený, zejmena však častým a zdařilým provozováním Wittových litanií a štací křížové cesty.
Sbor mužský a ženský pracoval až do

študijního roku 1878-79. Z nařízení nejdůstoj. kapitolního vikariatu tím rokem pěvecká cvičení smíšeného sboru jsou zastavena, alumnové však ve cvičení sborů mužských statně pokračovali.
Nyní veškeré snažení k tomu se neslo, aby především zpívaná mše sv. v kostele, napotom i nešpory uspořádaly se tou měrou, jak toho zákony liturgické a požadavky umění církevního předpisují. Bud Bohu chvála! zdařilo se to, nikoliv ovšem bez boje a práce velice namáhavé. Přední zásada: Nesmí se vynechati žádné slovo textu církevně přede-psaného ani při zpívané mši sv., ani při nešporách. Introítus a Communio zpívány jsou vždycky chorálně z Graduale Romanum ; Graduale a Offertorium provozovány jsou bud chorálně, anebo ve zpracování vícehlasném. Po chorálním Offertorium „vkládá se” často, zejmena v dny sváteční, přiměřené motetto. V adventě a v postě varhany zeela umlkají, vyjímaje povědomé neděle a zpívají se výhradně mše chorální pro tyto doby přede-psané. Graduale ,Qui sedes Domine super Cherubim" na 3. neděli adventní od jednoho z alumnů před 4 roky komponované bylo přijato do Wittových listů.
Jak byla však reforma přijata v domě? S různými pocity, jak již z předu jinak se ani nedalo očekávati. Částce zpěváků jakož i posluchačů zdál se býti chorál, a vše, co v duchu jeho psáno bylo ~tšedým jako po-pel", k žádostem však, aby clior akomodoval se barbarským názorům jednotlivců o hudbě církevní a aby provozoval, co by uším pouze lahodilo, důsledně nebráno žádného zřetele.
Cvičení uspořádána jsou pravidelně, přednáška se zdokonalila, předsudkové zmizeli a dnešního dne velmi libuje si dalece větší část alumnů v novém proudu hudby církevní. V minulých dvou letech provozovány jsou: Wittovy : Missa „in honorem S. Francisci Xav.” několikrát; Missa „in honor. S. Ambrosii” a Misssa „in honor. S. Andreae Avellini” ; — Missa „in honor. S. Stanislai” od Singenbergera (často); — Missa ,Cunibert" od Kampis-e (často) ; — Missa IIi., Missa Quarta (často), Missa X. od Hasera (dvakrát); — Missa ~,Benedicite omnes angeli", Missa „in hon. S. Joannis Bapt., pak „lehká mše” pro 3 hlasy, vše od Piel-a ; — Missa „Laudate Dominum” od Hanisch-e ; — Missa „in honor. S. Joannis” od Nekes-e ; — Missa „in honor. S. Joannis Cantii” od Zangla ; --Missa „in honor. S. Gertrudis” a jiná beze-jmenná mše 3h1. od Kcinnena ; — více skladeb z ,Cantus sacri” od Witta; ,Panis angelicus" od Casciolini-ho ; ,Pange lingual'