způsobu daleko předči nad illustrace, které spatřujeme v nejskvostnějšich zpěvnících ke konci XV. a v XVI, století od domácích a zahraničných umělců zhotovených." Tak o nich dokládá A. Rybička. 1) Nelze nám zde ovšem této chvály místněji doličovati, pročež odkazujeme laskavého čtenáře k důkladným o nf pojednáním p. Rybičky, jakož i k vlastnímu názoru. (Oba se nacházejí ve sbírce ambrasské.)
Však vedle těchto nepřímých stop a svědeetvf máme též výslovné udáni Balbfna, 2) že na zboží pánů Rožmberských v LomnicE jest prastará památka literátův, již sám v rukopise četl (asi v polovici XVII. století). I do-kládá, že tento příklad Lomnických pohnul i Hrccdeckgmi (Jindř.), by zřídili si také literáty (katolické, jako onino). Ano těmto literátům Jindřichohradeckým vymohl pan Jindřich z Hradce na apoštolské stolici okolo roku 1490. potvrzeni zvláštních výsad jim daných a jistých odpustků. — Podobně připomíná se (latinský) kůr literUský již r. 1493 též v LitomyšbL při chrámu sv. Křfže.3) — Že konečně i v Praze literátské bratrstvo v XV. století známo bylo, lze domysliti si ze zprávy „starých letopisů českých,” k roku 1439, po-ložené. 4) V tom roce uveden byl nový farář k sv. Michalu, mistr Petr Mladěnovic, skrze mistra a konšely a zvláště do domu kněžského, kdež (jak dokládá letopisec,) byli mnozí osadní měštané znamenití a lěterátové."
2.) lest-liže zprávy a paměti bratrstev literátských XV. věku jsou jeu sporé a skrovnG, plynou za to pramenové určitých zpráv o nich v XVI. věku tak hojně, spolehlivě a zevrubně, že lze nám z nich dosti úpiný a jasný obraz sestaviti o celém jejich vniterném řádu a vnějším působeni.
Předkem sluší o nich hned poznamenati, že v tomto věku dosáhla literátská bratrstva

Y o z n á m k a. Do XV. věku náleží také zvláštní založení zbožného krále českého Vladislava. ,Nařídilti", jak vypravuje Veleslavín ve svém historickém kalendáři, 5) 1. P. 1497. patnáct chorálů (t, j. choralistů), z nichž by 12 bylo žáků (diakonů) a 3 knéží, kteří by v kostele hradu Pražského hodiny (t. j. hodinky církevní) dnem i nocí zpívali. Opatřil je platem z ungeltu pražského, kterýž jest v Tejně, aby kněžím každého roku dáváno bývalo po 15, jiným jedenácti po 10 kopách grošů, a dvanáctému, kterýž by mezi nimi kantorem byl, 11 kop grošů pražských."
') Pam. arch. VI. díl.
') V. Arn. st. 134.
3) Fr. Zelínka histor. Litom.
Str. 116
Str. 370.

největšího rozšíření a rozkvětu po Čechách, na Moravě i na Slovensku uherském (nikoliv ale u Jihoslovanů, jak mylně vykládá se slovo Slavinia u F. Procházky v jeho , Miscellaneen" Viz K. Šmidek 1, c.). Ano až do sousední Polsky vniklo toto bratrstvo tehdáž. Utrakvisté, češti bratři a protestante, avšak i katolíci, šlechta i duchovenstvo, učenci a měštané zasazovali se nyní jak v závod o zvelebeni a povznešení služby Boží řádným zpěvem na, zvláštních kůrech literátských, oživujíce stará, neb vyzdvihujíce a hojně podporujíce nová bratrstva literátská. Jedni skládali jim četné duchovní písně, básně a nápěvy, druzí penězi, statky a ročními důchody je nadávali a tak trvání jejich do budoucnosti pojištovali.
Přikročujíce k místnému a n,evrubnějšimu vypsáni jejich rozšíření, řádu a povšechného působení, podáme především zprávu o velil(épi rozšířeui jejich, načež následovati bude vy-psání vniteruého jich zřfzeuí, vývoje a působení, Poznáme též, jak mocného vlivu nabyli po cele zemi a jak velice jí též prospěli v ohledu nejednom. Vytkueme pak i vynikajfcf básníky, písaře, malíře a hudebníky, kteří pro ně pracovali a dodáme konečně něco i o jazyku jejich zpěvů.

a) Rozšíření literátských bratrstev
Na důkaz obecného rozšíření těchto bratrstev či kůrů po zemích česko-slovanských jest nám především zaznamenati zprávu pana Viléma z Rožmberka. Obnoviv staré bratrstvo v Prachaticích 1. P. 1575 , napsal v obnovovací listině, „kterak téměř ve všech království českého městech od času dávného za obyčej se zachovává, že — všickni ti, kteří v uměni literním a zpíváni jsou vyučeni — k zpíváuf služby mše svaté scházeti se musejí. 1) Tato věrulioduá, výpověd svědil[ nám bezpečně, že v XVI. století naše bratrstva po Čechách již všeobecně rozšířena byla, k čemuž hojně dokladů shledáváme i v mnohých kanciouálech. z téhož věků nám dochovaných a obzvláště v stanovách a artikulích a jiných zápiscích těchto bratrstev z onG doby. I potí{áváme se v uf s kůry literátskými ve městech pražských
u Panny Marie před Týnem, u sv. Jindřicha,
u sv. Stěpána, n sv Apollináí•iše, u sv. Mikuláše. 2) Mimo to vyzdviženy byly v Plzni, Budějovicícb, Litoměíicicli, Latci, Hradci Králové, na Horách Kutuýeh, v Ousti u. L.,
v Lounech, Chrudimi, Cáslavi, Mostě, Táboře,
v Č. Brodě, v Krumlově, Bechyni, Jiudř. Hradci, Prachaticích, Něm. Brodě, Litomyšli, v Bílině, Rakovníce, v Lomnici n. P., v Novém
Cas. kat. duch. 1837. st. 463. ') Pam. arch. 1878. st. 710.