95 ._‑

Witt: do D-moll k op. 9, dvonhlasné a op. 25. 5hlasné (na den dušiček 1878).
Te D e u m od Hallera. V e s p e r e ve falsobord. od Mettenleitera. Pašije podle sepsání sv. Matouše asv.JanaodMolitora. Stace k průvodu o Božím Těle od Leituera (ponejprv 1878; průvod k tomu spravoval jsem pro 2 Trombi, 2 Corni, Tenor a Basatrombon). Na velký pátek o 6. hodině ve-černí namísto obvykly'ch oratorií, Witt: Stabat mater 1876; 14 stav křížové cesty 1878; Improperia 1878. — Asperges a Vidi aquam od Witta nebo chorálně. Responsoria dle Fbstera.
Na rozmnožení potřebných sil pěveckých vy-

učují zpěvu ve dvou odděleních po třech hodinách týhodně. Každoročně pořádám zkonžku spojenou s hndebním provozováním. Za poslední, která se konala roku minulého, určen jest čistý výtěžek na zakoupení harmonia a moha nyní na místo byta svého, kde dříve zkoušky se konaly, používati ku zkouškám místnosti školní. Dej Bůh, abych vám mohl příště zprávu podati o utěšených pokrocích v chorálu gregorianském. Jeho pěstování bude nyní hlavním úkolem mým.
Vojtěch Můdler,
řiditel hudby chrámové.

Diecése Litoměřická.

Od Jizery.
Dne 21. listopadu t. r. mělo učitelstvo hejtmanství Mladoboleslavského konferenci. Aby se reformě hudby chrámové cesta razila, oznámeno bylo na programu, že téhož dne o 9. hodině ranní bude sloužena mše sv. 2a zemřelé členy učitelstva a při ní provedeny budou kostelním sborem Mladoboleslavským některé skladby církevní. Těšili jsme se na ten den velice; neb málo kdy nám po-přáno bývá slyšeti hudbix v tom kterém chrámu, a to tím více zpěv v pravdě církevní, jaký v chrámu Boleslavském již po více let se pěstuje. Učitelstvo ze vzdálených osad zavítalo již den před schůzí do Mladé Boleslavi; a když den toužebně očekávaný přišel, tu byli jsme mile dojati, když n hlavního oltáře spatřili jsme veledůstojného p, děkana a vikáře p. Fr. Paříka; unešeni pak jsme byli krásným

zpěvem, jaký se s kůru po svatyni velebné rozléhal. Přednášelt sbor kostelní řízením řiditele kůru p. Fr. Hrušky čtverhlasnou mši sv. Vojtěcha od Ftirstra zajisté s nevšední precisnostf.
Co dotýče se ducha skladeb církevních, jsou tyto druhu trojího : skladby novější, jako jest jmenovaná mše Fíirstrova, skladby starých mistrů a choral gregoriánský.
Aby učitelstvo ducha všech tří druhů seznalo, přislíbil horlivý p. řiditel kůru, že o příští schůzi učitelstva, kteráž bude o vánocích, přednese nám některou skladbu mistrů starých, a později choral gregoriánský.
Když nemáme posud žádného spolku v okolí, který by se opět o rozkvět zpěvu chrámového staral, nahradí nám jej tyto produkce alespoň částečně. Horlivosti a obětavosti p. řiditele Hrušky budiž za to dík a všecka chvála vzdána.	V. V.

L diecése I3rnénské.

Z Doubravice na Svitavě 14. října.
Ač „Cecilie” delší již dobou od nás ni-žádné zprávy nedostala, nenásleduje z toho, že bychom snad ustávali zahálejíce. Nikoli l S pomocí Boží a pilnosti vlastní kráčíme stále ku předu na roli reformace posv. hudby, třeba že podues nejedny překážky cestu nám zavalují. Předsudky bubnářů a trubačů, ač jich deuně ubývá, přece docela nevytratily se, hlavně z-1sluhou (?) okolních kůrů, ježto s ne-patrnou výjimkou hospodského šumařeni křečovitě se drží. Což divu, že lid neprohlédavý se táže : Proč pak se jinde posud muzika dělá v kostele a proč ne u nás?" Již věru svrchovaný čas, aby někdo o konferencích učitelských — či aspoň po nich — přesné hudby posvátné se ujal a praktickou produkci razil jí cestu tam, kde krásou její pohrdají. Zajisté by z nejednoho Šavla. stal se Pavel, a za ne-dlouho povznášel by se velebný zpěv k nebesům tam, kde posud světácký vřesk a pískot jiskru nábožnosti utlumuje a dusí.

Skrovnému posud repertoiru našemu do-stalo se pravě přírůstku velevzácného, an totiž jeho Jasnost pau kníže Ilugo Saltu, patron našeho chrámu — věhlasný přítel vědy a uměni, zvláště církevního — k žádosti naší laskavě přivoliti ráčil, abychom z knihovny jeho použiti mohli bohatého pokladu starocírkevní hudby posvátné, ,jež pod titulem Musica Divina" vyšla v Řezně u Pusteta r. 1853 redakci kanov. Dr. Proske-bo. Svazek první, který jsme se vypůjčili, obsahuje 12 mši, jichžto původcové jsou: Palestrini, Orlandus de Lasso, Victoria, Gabrieli, Hasler, Lotti, Asola, Pitoni -- vesměs klasikové na slovo vzatí.*) Nastává nám tedy mnoho práce, ale bohdá také mnoho radosti a požitku duchovního, až skladby tyto nesmrtelné ve svatyni naši ozývati se budou, o čem, dá-li Bůh, časem více si pohovoříme s věrnou vůdkyni naši -‑
Cecilii!	Jan Soukop. *, Hlasy tištěné lze dostati. P. r.