94

vostf a ochotou táhne k sobe srdce všech, a není nikoho, doufám, jenž by — nejsa pin předsudků — uznalostí nehleděl odměniti horlivost jeho.
Ovšem nelze po tmavé noci bezprostředně na-stoupiti dnu světlému -- nelze po upjatém šlendriánu náhle přejíti k přesnému zpěvu církevnímu, čas svítání jest tu přechodem; a u nás v hudbě chrámové skutečně svítá.
Pan í•iditel počal probouzením ze sna k života, počal cvíčením mladší generace v pfesném zpěvu církevním, připravuje půdu setbě budoucí. Mezi tím, než setba ta utěšeně vzejde, vyhostuje se jeden zlořád kuru za druhým ; ono staré řemeslování jest úpině odstraněno, hudba důstojná zaznívá vážně velechrámem, volá k elužbám božím lid věřící a v srdcích jeho zbožné city budí.
Pan řiditel pečuje o to, aby pro zpěv a hudbu získal veškeré osvědčené síly, a horlivosti jeho vy-chází vstříc každý, kdož jen poněknd smysl má pro věc stejně krásnou, jako posvátnou; nezpívá se, jen aby se zpívalo, nehraje se, jen aby se hrálo; zpěv i hudba nejsou vice rozpustilou, nevázanou nevěstkou, ani hmotou bezduchoe, nýbrž oživeny jsouce duchem vážným ; cítí a cit budí, mluví k srdci a s duší lidskou vznášejí se k nebesům. — Zpěv jest k hudbě úměrný; hlasy pěkné, vytříbené vy-cházejí z duší pohnutých; zpívá se s citem, ale ne s malicherným ozdůUkováním, zpívá se vážně, důstojně — ale ne kamenně a mrtvě. Pritvod shoduje se utěšeně se zbožným zpěvem a pojí se s ním v jediný harmonický celek. Dvojí housle obsazeny tu po šesti hlasech. dvě violy, dvě cella a dva violony — a přece v celém tom množství panuje shoda a duch jeden.
Stará, copová responsoria jsou nahrazena Ftirstrovými. Omrzelost jest udušena, pohodlnost od-pravena, netečnost oživena, neznalost vyhostěna. —
Před pontifikální mší sv. v den všech Svatých a v den jmenovin naší nejjasnější císai•ovny Alžběty zpívána byla při oblékání biskupa „Tercie° ; hymnus zpíván byl dle Ettových hymnu, ostatní vše za-znívalo v chorálu s průvodem varhan. Jak mocně dojímala důstojná hudba srdce všech, o tom svědčí to, že sám nejdůstojnější pan biskup náš ráčil vy-sloviti svou nelíčenou radost nad změnou, která se v krátké době stala, lichotivým uznáním svým, jež projevil při návštěvě své v alumnátu na den všech Svatých, dokládaje, že těšiti se můžeme na-dějí v úpinou reformu, ve zpěv přesně církevní a důstojné bohoslužbě odpovídající. Netřeba podotýkati, že Jeho Biskupská Milost ráčila i bohoslovce vyzvati k pečlivému pěstování a podporování ušlechtilého zpěvu chrámového ; dejž Bůh, aby se přání nejdůstojnějšího vrchního pastýře vypinilo v míře hojné! —
Počátkem roku církevního — tedy v nedělích adventních počnou se provozovati ntše přesného směru církevního, ku kterým se přípravy i zkoušky pilně konají; připravují se: Wittova „Missa septimi

toni u Stehlova „Salve regína”, a co pfechod k nim mše od p. řiditele Nešvery komponovaná. — Introitus, graduale, offertorium a communio zpívati se bude chorálně z „Graduale romanum„ s průvodem varhan.
Těšíme se upřímně snahám pánů řiditele i varhaníka kůru kathedrály Králové Hradeké, a přejeme jim z pina srdce, aby dílo započaté štastně a zdárně pokračovalo vytknutým směrem k slávě Boží a potěšení i povznešení zbožného lidu věřícího.
Konečně nemůžeme opomenouti zmíniti se o horlivosti spanilomyslných dám a ctěných pánův, jižto působením svým všemožně podporují snahy pana řiditele. Zejména jest to paní tiolcová, slečna Collinova, pan Fiala mladší. někteří pp. bohoslovci a pp. čekatelé učitelství, kteříž svými pěveckými a hudebními schopnostmi a vědomostmi všemožně působí k povznešení hudby chrámové a k vzdělání věřících. Těmto, a všem jiným podporovatelům a přátelům věci posvátné budiž Bůh hojným odplatitelem! -	V. L. H. K—a.
Z Vrchlabí.
Před třemi roky oznámil veleb. pan Ondřej Nydrle, bohužel záhy zesnulý, že u nás ve Vrchlabí již od r. 1870 jali jsme se tiše zaváděti re-forma hudby církevní. Z, počátku šlo to ovšem velmi pomalu, nebo rozmanité obtíže stavěl' v se nám v cesta. Bylo nejprve třeba nových zpěváků v}-cvičiti, nebol se stávajícími, kteří si oblibovali pouze v hodně banální slátanině, nedalo se ničeho počíti; znalit pak také sotva noty a zpívali nazvíce z paměti. Pilností a vytrvalostí nyní již vše se změnilo. Hodlám vám nyní sděliti, co u nás v posledních třech letech se stalo.
Hlavní zřetel především k tomu jsem obra-cel, aby liturgickým požadavkitm při bohoslužbě dle možnosti- po právu se stalo. Tak provedli jsme na veškeré dni nedělní a sváteční případná Gradnalia a Offertoria.
Za materiál použito bylo obou sešitů motett od Witta, Liber Motettorum od Stehle, Motett od Skuherského, sbírky od Oberhoffera, 4 Gradualií pro dobu adventní od Fórstra, více z příloh listů Wittových, naší Cecilie a Rnchiridion Chorale od J. G. Mettenleitera.
L mešních skladeb jsou na repertoiru:
Molitor: op. 11, 12, 13, 14; Kaim: Missa S. Caeciliae; Stehle: Missa Salve Regina; SknhPrský: Missa Quarta; Witt: Missa in honorem Sc,. Augustini a Missa in honorem Sc. Lnciae (téí instrumentovaná), Missa Exultet, 2hlasná neb též Ohlas. a orchestrem; Brosig: Missa op. 7. E-moll et op. 29. C-moll ; Greith : Missa op. 13. a Missa in ho-norem Sc. Josephi.
:Missa pro defunetis:
Scbenk : Č. 1. do D-moll, (;. 2. do A-moll ; Ett : do Es dur ; Haller : do Es s průvodem posaunů;