— 8 7 --‑

sli jsme se na tom, pokračovati v započatém díle. Tak se i stalo. Pěstováni zpěvu církevního daří se, a což nás velmi těší, dochází
u našeho lidu patřičného oceňování. Nikdo se neptá již po bývalých blukohrách kostelních, ale těší se, kdykoli nějaký svátek za-vítal, na zpěv církevní, že prý „vzbuzuje svaté myšlénky”. K nám přichází lid z celé Moravy i z jiných zemi, slyší ten zpěv a povídá si: „o kdyby to též u nás jsme měli!” Hodt se zajisté poutnická místa obzvláštní býti školou ku ro~iřovánt zpěvu církevního v našich vlastech. — Řidíce se příslovím „non multa sed multum” nacvičili j.-Lne pro letošní rok toliko 3 mše: Missa Cunibert od Rampise, Missa Maria Clara od Hammy, a krátkou Fiihrerovu pro pád nesnáze, kdyžby se ne-dostavili sopranisté a altisté, v kteréžto mši však jsme první řádek v Gloria, slova „Gloria in excelsis Deo” vyškrtli. Náš sbor mužský čitá 20 osob. Missa Cunibert se zpívala
v neděli svatodušní, na slavnost Božího Těla, v neděli 11. po sv. Duchu a v slavnost sv. Anjelů strážných v Bystřici, na den Navštíveni Panny Marie pak na IIostýnu. Po službách Božích pravila mi jedna paní: „Nelituji té

obtížné cesty, kterou jsem až sem na Hostýn vykonala, byla jsem dojata při mši sv. jako posud nikdy; takového zpěvu ještě jsem při službách Božích neslyšela.” Lid se vůbec choval v kostele tak, že nebylo ani zaslechnouti obyčejného šustotu, tlačeni a pokašlováni. Druhou mšt „Maria Clara” oslaven by1 den 25tiletého jubilea nejd, pana arcibiskupa Olom. Bedřicha po chorálním „Te Deum •, pak závěrečná slavnost Marianská v úterý 17. W1 v Bystřici, kteroužto slavností se každoročně končívá „Hostýnská pout”. Y ostatnt svátky byla na pořádku Filhrerova mše. Jelikož větší slavnosti za velké návštěvy lidu u nás počínají s vystavením Nejsvětější Svátosti, zpívává se hned po vystaveni první sloka „Pange lingua” bez Požehnáni. Následuje Introitus dle Misálu, a teprv počne Kyrie se vštm ostatním, až do Communio. — Příště hodláme zpěvem církevním oslaviti 50leté jubileum, čili sekundici kněžskou dp, faráře Borovičky v Bilavskn pod Hostýnem dne 22. září t. r. Končím : Dej Bůh zdaru a požehnání všem snahám v záležitosti pěstováni zpěvu církevního.	Koutný.

Rozmanitosti.

Výnos nejdůst. arcibiskup. ordinariatu bambergského o církevní hudbě. s vysokého nařízeni J. Ex. našeho nejdůstojnějšího pana arcibiskupa Bedřicha uvádí se v známost a ku šetřeni jak následuje.
Reforma katolické hudby církevní, jakou „všeobecná německá Jednota cecilská” od desíti roků v život uvésti se vynasnažuje, musí církevní vrchnosti tím vítanější býti, kd} ž se uvažuje, že většina skladeb církevních tohoto věku liturgických zákonů a cirkevufch předpisů si nevšímá, ba svatost domu Božího a velebnost bohoslužby světskou a divadelní hudbou na mnoze se znesvěcuje. — Papežským brevem od 16. prosince 1870 od svaté stolice za cfrkevni společnost uznána a pod ochranu kardinála-protektora postavena, působí nyní řečená Jednota ve všech zemích jazyka německého s nejkrásnějším výsledkem. — Vedle stanov svých pěstuje Jednota v duchu Církve a souhlasu s vlastními ustanoveními 1) choval či caňtus gregoriamus (cantu firmus) a německou píseň kostelní (zpěv lidu), 21 polyfonní zpěv chorální dob starších a novějších, 3) hudbu instrumentální, pokud nepřestává býti církevně-liturgickou, a důstojnou hru na varhany.
0 nutnosti přesvědčeni, že též v naši arcidiecési lepší poměry hudby kostelní nastávají, s radosti pozdravujeme zřízení či zorganisaci „bambergské diecésni Jednoty ce

cilské” dne 12. března t. r. provedenou, udilíce ji tímto stvrzení arcipastýřského. — K návrhu generálního starosty „všeobecné německé jed-noty cecilské,” pana Dr. Františka Witta, stvrzujeme zároveň volbu pana vikaristy vele-chrámu J. B. Maurera za předsedu diecésuího, který vrchnopastýřské stolici oznamovati bude veškerá jeduánf Jednoty a k němuž v záležitostech spolkových všem členům jest obraceti se. Má-li však zdařiti se ušlechtilá snaha, aby vrácena byla hudbě církevní vznešená důstojnost, býti spolučinitelem liturgie, bezvýminěčně jest potřebí úsilovného a radostného spolupůsobeni všech. Obracíme se tudy na velebné duchovenstvo, jakož i na věřící arcidiecése, zejmena však na veškeré kruhy hudební s důtklivou prosbou, aby diecésní Jednoty cecilské laskavě účastnili se a obětovuě spolu pomáhali, za tím pak účelem následujících věci šetřili:
1.	Budtež zakládány o k r e s n í a f a r n f s p o l k y cecilské a k poslednějším budtež zároveň pěvecké školy připrojeny.
Při církevně hudebních produkcích ne-chat se užívá skladeb, které v seznamu „vše-obecné německé Jednoty cecilské” se o d p o-ručují.
Latinská responsoria chorální musí již ve škole nacvičiti a o službách Božích správně zpívati se, jelikož není dovoleno nahražovati jo pouhou kadenci na varhany.