- ?5 -

die,en starreu iŤhersetzungen hald die Nachahmmrg der Origivale such ihrer hnssereu Form nach. Als man sp,ter czecliische Kircheulieder frei und selbststándig zn schaffeu begann eutleliute man ihre Strofenform entweder beicanuten lateiuisclien Ilymnen oder beliebten weltlichen Liedern oder man erfand auch unabh iugige Strofen und fulgte dariu den iu jener Zeit gelteuden Gesetzen fair dereu Ban."
Poznámka. Počátek bratrstev literátských nelze, jak z předešlého vidno, odvoditi od bratrstva Božího těla," ,jež vyzdviženo

bylo v Praze nn, Novém městě r. 1382., ač ovšeiu pravdě podobno jest, že i členové jeho při svých bratrských službách Božích zpívali. (Viz K. Šmidka pojedn, v Blahov. r 1857. str. 91.) — Dodávám, že v „libyi erectionum” XIV, a XV. věku nenašel jsem žádné stopy a zmínky o literátských spolcích, ač téměř jsem celé za tímto účelem pozorně prozkoumal. Soudím z toho, že byly s počátku rázu více soukromého.
(Pokračování.)

Pžstování zpevu církevního.
Arcicliecése Pražsky, :

Z Karlína

(Ito1c P(utestrt'nslc~. *) Ctěným čtenářům a milým přátelům „Cecilie” dojista není již tajno, proč redaktor obšírněji rozpisuje se o postupu a způsobu, kterým ochotnický sbor v Karlíně počínal si při opravě kostelního zpěvu v clirámu Páně sv. Cyrilla a Metlroděje. ÚmNIsl z minulých dopisů jasně se jeví. Sdělují se zde zkušenosti proto, aby i jiní zkušeni ředitele kůru neh kapelnici kunečuč od-hodlali se sdělovati veškerému čtenářstvu, jak počínali si se sbory svými za ta dlouhá léta práce a zdaru. Nováčkové počínající pěstovati hudbu pozvátnou nejvydatně,ji poučují se zkušenostmi starých, osvědčených mistrů sešedivělých ve službě chrámové. Zkušenosti dlouholeté práce, ušlechtilého nadšeni, hlubokého důmyslu, vzácuéliu potu jsou perlami značné ceny. Zlatá zrnka rosou potu požehnaného do kypré a připravené půdy rozhozená ponesou ovoce podobné ceny. Ze zlata zlato se rodí.
Palcový jest účel dopisů těchto : Vylákati „zápisky osvědčenýchi mistrů a starých i mladých ředitelů sborů kostelních” ku poučení a povzbuzeuf všech. Cecilie" jest orgauem veškerých pěstitelů hudby posvátné. Čluvčk odevšad se učí. Od počfnajfcich stoupeuců přiučuje se horlivosti, od pokračujících stálosti, od zkušených dokonalosti, ode všech lásce. -- Ve velkém organismu jest mnoho stupňů, ve velké štěpuici rnuuho stromů, v rozsáhlé krajině mnoho barev. L kapek vzniká pramen, z pramenů potok, z potoků

*) Viz Cecilie" roč. IV., str. Ll. 36. 88. 71	n	roč V., str. 3,

řeka, z řek moře. Nechat každý jednotlivec přičiní hřivnu svou, ze hřiven pak v jedno místo snešcuých vzejde poklad. Kdo mnoho máš, dej mnoho, Icdo málo máš, uděl z mála. Vždyt právě na dárku vdovy lpi zvláštní po-žehnání Božf. Dixi.
A ted', když jsem tu vyslovil a odlehčilo se duši, možno pokračovati u vypravování o roku Palestrinském.
V předešlýcli dopisech vysvětlilo a odůvodnilo se:
1.	že chorál jest průpravnou a školou slohu Yalestrinova;
2.	že sboru jest seznámiti se s konstruktivní stránkou, řekl bych s hudebuí architekturou sluhu Palestrino va.
Když takovou měrou tektonic]rá stránka jasně a sror initeluě pochopena jest, šlo se o krok dále. Naliá architektura počala se odívati vnadou dekorativní. Budova solidně vystavená počala se ozdobovati polychromií. Jednotlivým čláiilcům architektonickým dostalo se přiměřené okrasy. Barvou a zlatem vyznačovaly se jednotlivé články složité skladby. Každá část vedle pudstatué své důležitosti obdržela svou dekoraci. Jeduotlivýro větám hudebním dostávalo se přirnčřeué interpretace podle smyslu slov a hudební své struktury.
Předpokládá se totiž, že každý i nejmenší čleu sboru, necht si jest latinářem anebo není, předce latinský text s patřičním přízvukem správně čte a čtenému — alespoň částkám, které při mši sv, se nemění, také rozumí, čeho ovšem i u nejmenších zpéváčků sua(lno lze dosíci. K:v%dá věta hudebuí i stylistická má svůj swysl, každá věta tudy také