-42
Z diecése Budějovické

Tábor, 21. února 1876

Přijměte stručnou zprávu o našich posledních reformačních zpěvích kostelních.
Na den jmenovin císařových zpívali jsme mši s. Augustini" od Witta. Nedbalá návštěva zkoušek a tím spůsobená nejistota některých zpěváků ve zpěvu spůsobily tak velkou detonaci, že musely varhany úpině umlknouti. — Na poslední den v roce zpívalo se mistrné „Te Deum” našeho Křížkovského. Provedlo se po náležitých zkouškách dobře. Co do skladby musím jen potvrditi Váš výrok, že stručnější a předce liturgicky správné „Te Deum” jiz' ani nemůže býti, leč by se polovice veršů na dobro recitovala. A předce vyniká i uměleckou cenou a krásou, jíž dosáhl tu skladatel ne pestrobarevnou figurací, nýbrž jednoduchým, ale krásným, zpěvným a důstojným harmonisováním motivů, ze starých tonin vzrostlých. Zpomínám tu bezděky na výrok Wittův o V. symfonii Beethovnově. I toto „Te Deum” vy-niká bohatostí obratů jedné a téže jednoduché hudební myšlenky. Na několika místech upomíná silně na Wittovo „Te Deum” op. 15., motivy jsou však jednodušším a důstojnějším slohem provedeny.
Na den nejsv. jmena Ježíš zpívali jsme Foerstrovu mši „in ponor. s. Adalberti”. Musím vyznati, že jsem se bál ji provozovati; neb jsem se o cecilianské slavnosti v Praze jen utvrdil ve svém domnění, že jest dosti těž6á k studování, zvláště „Credo”. Poněvadž ale připravena již byla, dali jsme se s chutí do práce a pilně ji studovali. Nad mé očekávání provedena pak byla celkem dobře a to bez detonace, které jsem se nejvíce bál při značné vlbkosti toho dne v kostele. Pro jistotu jsem nechal na některých místech „sine organo” zpívati ,cum organo". Poněkud ne-jistou intonaci jevily tenorové hlasy, že nejjistější nemohl zpívati.
Na den IIromnic jsme tuto mši opakovali, bychom se s ní ještě lépe seznámili. Za offertorium se vzalo zde: „Ave Maria” od Witta, tam : ,Jesu, dulcis memoria" od Steina. Mše sama činí silný dojem na posluchače, jak mi bylo řečeno, zvláště některá místa v „Credo”, jež vynikají až effektním slohem. Mile se zpívá a poslouchá ,Kyrie" a „Agnus”, jejíž věty hlubokým klidem končí a pocit blahého míru v duši zůstavují.
2. února odpoledne jsme zpívali loretanské litanie op. 16. od Witta, v nichžto věčně krásné „Agnus Dei” zvláště duše posluchače

vždy bezděky zbožně naladí svými dojemnými „mezza di voce” v Adagiu.
Dovolte mi, velect. pane redaktore, ke konci poznámku. Cím to jest, že o reformě naši tak málo zpráv do „Cecilie” dochází? Reformuje se snad jen v Praze? V Brně, Olomouci, Kroměříži, v Mladé Boleslavi a jinde ne ? ? *) Či není třeba občasných zpráv odevšad, kde se co koná, na důkaz, že a co se tam koná, ještě více však ku povzbuzení jedněch příkladem druhých? — Jaký to rozdíl proti čilosti, jež panuje v té věci v Německu! Sursum corda! Voda na stojatě snadno se po-ruší, ryba v ní lekne.	K.

Tábor, 23. dubna 1876.

Posílám Vám tentokrát náš ropertoir postní: ].. ned. postní: ,Missaquarta" Skuherského bez průvodu. 2. ned. postní: gregorianská mše chorální. 3. ned. postní opakovala se (den sv. Josefa) mše Skuherského. 4. ned. postní: mše ,Salve Regina" od Stehle čtyrhlasně. Smrtelnou neděli: chorální mše gregoriánská; zpívalo 56 zpěváků. Květnou ne-děli: táž mše od obyčejného sboru přednešena. Na velký pátek po hodinkách : , Stabat mater" od Witta. 0 vzkříšení na bílou sobotu : „Te Deum” op. 15. a „Regina coeli” od téhož. Mše Skulierského jest vážného, zcela důstojného a klidného rázu, pro které vlastnosti se venkovským kůrům velmi doporoučí. Recitativy její v „Credo” se v postě dobře poslouchají pro svůj clorální typus; jindy však by se asi málo zamlouvaly. Či myslel skladatel, že se dají venkovským kůrům snáze překonati, než homofonnf věty? Já aspoú pochybuju. Formální vadou jest, že začíná, či vlastně pokračuje zcela nová samostatná věta v „Credo” : „Et in Spiritum s.” týmže motivem, jímž končí předešlá: ,cujus regni etc." Ve všech chorálných „Credo” začíná vždy samostatná nová myšlenka hudební s oným článkem víry, a sice opakuje se týž cliorálný motiv, jako na články: „Patrem omnipotentem etc.” a ,Et in unum Dominum Jesum Christum."
Na neděli smrtelnou zpívaly dva smíšené sbory mši chorální, jeden obyčejný ochotnický,
*) Jak možno někoho donucovati k dopisování? Poraďte! V Německu mají Jednoto Cecilianskou a starosta má právo žádati zprávy pravidelné. Mně ]ze jen tázati se: Příteli! spíte?
P. r.